ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

29 червня 2021 року 	м. Дніпро	справа № 160/11800/20	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Добродняк І.Ю. (доповідач),
                               суддів:  Бишевської Н.А., Семененка Я.В.,     
за участю секретаря судового засідання Волкової К.В. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі
апеляційну скаргу  товариства з обмеженою відповідальністю «КРИВБАСРЕМОНТ»
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20 січня 2021 року (головуючий суддя Турова О.М.)
у справі  № 160/11800/20
за позовом   товариства з обмеженою відповідальністю «КРИВБАСРЕМОНТ»
до  Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області
про  визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу, - 

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Кривбасремонт» звернулось до суду з позовом до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, в якому просило визнати протиправною та скасувати постанову №05/4.2-4/НП-ФС/105 від 07.08.2020 про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення у розмірі 14169,00 грн.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачем під час проведення інспекційного відвідування було надано всі запитувані посадовими особами відповідача документи, в тому числі, і вказані у письмових вимогах інспектора від 09.06.2020 та від 15.06.2020 розрахунково-платіжні відомості працівників і розрахункові відомості перерахування коштів співробітникам ТОВ «Кривбасремонт» на карткові рахунки з листопада 2019 року по січень 2020 року, а також надано пояснення про неможливість надання документів, вказаних у пунктах 4 та 6 вимоги від 15.06.2020 через відсутність заборгованості; при цьому, платіжні доручення щодо перерахування заробітної плати працівникам інспекторами ані в письмовій формі, ані в усній не вимагалися, у зв`язку із чим твердження відповідача в акті про неможливість проведення інспекційного відвідування від 19.06.2020 №05/4.2-4/НП, на підставі якого винесено спірну постанову про накладення штрафу, є безпідставними, а оскаржувана постанова є протиправною та підлягає скасуванню.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.01.2021 в задоволенні позову відмовлено.
Суд встановив, що позивач, не зважаючи на дві письмові вимоги інспекторів праці про надання документів від 09.06.2020 №05/4.2-4/НД та від 15.06.2020 №ДН 05/4.2-4/НД-2, не надав до завершення інспекційного відвідування (19.06.2020) документи щодо безготівкових розрахунків з виплати заробітної плати за період, що перевірявся, в тому числі платіжні доручення, розрахунково-платіжні відомості з відповідною відміткою банківської установи, виписки банку тощо, тому суд дійшов висновку про обґрунтованість доводів  відповідача про створення позивачем перешкод у проведенні інспекційного відвідування. 
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Апеляційна скарга фактично мотивована незгодою з висновками суду першої інстанції. Позивач наполягає на тому, що в ході інспекційного відвідування  він надав всі документи, що підтверджували перерахування працівникам грошових коштів та ведення яких передбачено законодавством про працю України, а тому з боку позивача не створювались жодні перешкоди у діяльності інспекторам праці. За поясненням позивача його відносини з банком побудовані на дистанційному обслуговуванні за допомогою програми клієнт-банк, в зв`язку з чим позивач у роботі з банком використовує «електронні розрахункові документи». Підприємство на підставі підписаного між підприємством і банком договору про обслуговування зарплатного проекту для перерахування (виплати) заробітної плати своїм працівникам у встановленому програмному забезпеченні (системі «клієнт-банк») формує платіжну відомість, типова форма якої не передбачена в законодавчих актах, та направляє її в банк.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, про час і місце судового засідання позивач повідомлений судом належним чином.
Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення апеляційної скарги заперечує, просить залишити рішення суду першої інстанції без змін як законне та обґрунтоване. 
Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України  суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Перевіривши законність та обґрунтованість додаткового рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.
Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, відповідно до наказу ГУ Держпраці у Дніпропетровській області від 05 червня 2020 року №484-П та направлення на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) від 05 червня 2020 року №310-Н, згідно з погодженням Державної служби України з питань праці щодо проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) від 01 червня 2020 року №3676/2.2/12-20, отриманого на лист ГУ Держпраці у Дніпропетровській області від 29 травня 2020 року № 3897-15/04, головними державними інспекторами відділу з питань додержання законодавства про працю, застрахованих осіб, зайнятість, працевлаштування інвалідів та з питань дитячої праці у Криворізькому регіоні управління з питань праці ГУ Держпраці у Дніпропетровській області Дуднік Ольгою Миколаївно, Клімчуком Олександром Вікторовичем та Удовенко Тетяною Володимирівною у період з 05 червня 2020 року по 19 червня 2020 року здійснено проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) у формі інспекційного відвідування за додержанням законодавства про працю ТОВ «Кривбасремонт» з питань повноти нарахування та своєчасності виплати заробітної плати, остаточного розрахунку при звільненні у відношенні працівників роботодавця. 
Підставою для проведення інспекційного відвідування ТОВ «Кривбасремонт» стали звернення фізичних осіб ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 (працівників ТОВ «Кривбасресмонт») про порушення їх трудових прав через не виплату заробітної плати за листопад та грудень 2019 року та за січень 2020 року   від 10 січня 2020 року (вхід. №86/ДЯ-10110914 від 11 січня 2020 року), від 11 січня 2020 року (вхід. №106/ДЕ-10115626 від 14 січня 2020 року), від 04 січня 2020 року (вхід. № 65/ПО-10097606 від 09 січня 2020 року).
В ході інспекційного відвідування інспекторами праці складено вимогу про надання документів від 09.06.2020 №05/4.2-4/Н, якою зобов`язано керівника ТОВ «Кривбасремонт» надати документи, зокрема, відомості нарахування заробітної плати за період виникнення заборгованості; відомості виплати заробітної плати, в тому числі, безготівкові розрахунки за період виникнення заборгованості; накази по підприємству щодо кадрових питань; звіти ф.1ДФ за період виникнення заборгованості; оборотно-сальдові відомості, журнал-ордер по рахунку 661 за період виникнення заборгованості (а.с.7).
На виконання цієї вимоги ТОВ «Кривбасремонт» надано витяг з колективного договору в частині додатку 2.1 до колективного договору на 2019 р., Положення про оплату праці, преміювання та інші виплати за рахунок фонду оплати праці працівників ТОВ «Кривбасремонт»; копії штатних розписів станом на 01.01.2019 та на 01.01.2020; копії наказів про прийняття ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ; копії наказів про звільнення ОСОБА_5 ; копії місячних табелів виходу на роботу та розрахунку заробітної плати за період: з 01.11.2019 по 31.01.2020 слюсаря чергового та з ремонту устаткування ОСОБА_3 , електрослюсаря чергового та з ремонту :устаткування ОСОБА_4 ; з 01.11.2019 по 09.01.2020 слюсаря чергового та з ремонту устаткування ОСОБА_5 ; копії додаткових відомостей про щорічні відпустки п.V «Відпустки» ОСОБА_5 ; копії наказів про призначення директора підприємства, головного бухгалтера, заступника директора підприємства з персоналу; копії посадових інструкцій директора підприємства, головного бухгалтера, заступника директора підприємства з персоналу; інформацію про посадових осіб ТОВ «Кривбасремонт».
15.06.2020 інспекторами праці складено другу вимогу про надання документів №ДН 05/4.2-4/НД-2, якою зобов`язано керівника ТОВ «Кривбасремонт» у строк до 10 год. 00 хв. 18 червня 2020 року такі документи: відомості нарахування заробітної плати за період виникнення заборгованості; відомості виплати заробітної плати, в тому числі безготівкові розрахунки за період виникнення заборгованості; особові картки працівників форми П-2; звіти ф.1ДФ за період виникнення заборгованості; оборотно-сальдові відомості, журнал-ордер по рахунку 661 за період виникнення заборгованості; економічна активність підприємства, кількість працівників, сума заборгованості із заробітної плати (тис. грн.) підприємства на початок перевірки; сума заборгованості на початок 2020 року (тис. грн.) на початок перевірки; термін заборгованості із виплати заробітної плати (місяців); причина заборгованості із заробітної плати (місяців, пояснення керівника підприємстві про здійснення заходів на погашення заборгованості); довідку з банків про надходження коштів на рахунки підприємства у період наявності заборгованості по заробітній платі; інші документи на вимогу інспектора праці (а.с.10).
На виконання цієї вимоги ТОВ «Кривбасремонт» надано розрахунково-платіжні відомості працівника за грудень 2019 року ( ОСОБА_5 , ОСОБА_4 ), за листопад 2019 року ( ОСОБА_5 ,   ОСОБА_4 ); розрахунково-платіжні відомості працівника за грудень 2019 року по РУ-1; за листопад 2019 року по РУ-1; розрахункові відомості РУ-1 за січень 2020 року ПУМБ; розрахункові відомості РУ-2 за січень 2020 року ПУМБ; розрахункові відомості РУ-1 за листопад 2019 року Укрексімбанк; розрахункові відомості РУ-2 за грудень 2019 року ПУМБ; розрахункові відомості РУ-1 за грудень 2019 року ПУМБ.
19.06.2020 інспекторами праці складено акт про неможливість проведення інспекційного відвідування №05/4.2-4/НП (а.с.14), в якому зазначено, що під час здійснення спроби проведення інспекційного відвідування у ТОВ «Кривбасремонт» вибірково встановлено, що електрослюсарю черговому та з ремонту устаткування в кар`єрі ОСОБА_4 заробітну плату згідно з розрахунково-платіжною відомістю за грудень 2019 року нараховано в сумі 10828,84грн. за відпрацьовані 15 днів (172,5 годин). Слюсарю черговому та з ремонту устаткування ОСОБА_3 заробітну плату згідно з розрахунково-платіжною відомістю за листопад 2019 року нараховано в сумі 14097,61 грн. за відпрацьовані 22 дні (168,5 годин). Слюсаря чергового та з ремонту устаткування в кар`єрі ОСОБА_5 було звільнено 09 січня 2020 року (наказ №10-к від 09 січня 2020 року), згідно з розрахунковою відомістю №10 перерахування коштів співробітників ТОВ «Кривбасремонт» на карткові рахунки, відкриті в ПАТ «ПУМБ», від 09 січня 2020 року в сумі 14881,61 грн. 
В цьому  акті 19.06.2020 зафіксовано, що посадовими особами підприємства, незважаючи на вимоги від 09 червня 2020 року №05/4.2-4/Н та від 15 червня 2020 року №ДН 05/4.2-4/НД-2, не були надані необхідні документи для проведення інспекційного відвідування, а саме: підприємством були надані розрахунково-платіжні відомості і розрахункові відомості перерахування коштів співробітників ТОВ «Кривбасремонт» на карткові рахунки з листопада 2019 року по січень 2020 року без підтвердження цих перерахунків платіжними дорученнями. Відповідачем при цьому зазначено, що  для перерахування працівникові заробітної плати на його особисту банківську платіжну картку підприємству, окрім грошей, слід подати в банк необхідні документи. Підприємству насамперед варто зробити платіжне доручення на перерахування коштів із рахунка підприємства на відповідний розподільчий рахунок банку (з якого проводитимуть виплату на карткові рахунки працівників). Окрім того, необхідність сплати податків і зборів (ПДФО, військового збору та ЄСВ) із сум заробітної плати, а отже, і на такі операції слід оформити платіжні доручення. Адже банки приймають документи для перерахування заробітної плати лише за умови подання платіжних доручень про перерахування нарахованих/утриманих податків і зборів із заробітної плати або ж надання документів, що засвідчують попереднє перерахування таких податків (наприклад, коли заробітну плату несвоєчасно виплачують). Вищевказаними фактичними діями об`єктом відвідування створено перешкоду у діяльності інспекторам праці.
08.07.2020 товариство подало заперечення на акт про неможливість проведення інспекційного відвідування від 19.06.2020 №05/4.2-4/НП, в яких зазначило, що на вимоги інспекторів праці від 09.06.2020 та від 15.06.2020 надано всі необхідні та запитувані документи, в тому числі, розрахунково-платіжну відомість працівника за формою П-6 та розрахунково-платіжні відомість (зведену) за формою П-7, при цьому, платіжні доручення інспекторами не вимагалися ані в усній формі, ані в письмовій формі. 
За результатами розгляду справи про накладення штрафу, на підставі акту про неможливість проведення інспекційного відвідування від 19.06.2020 №05/4.2-4/НП першим заступником начальника ГУ Держпраці у Дніпропетровській області винесена постанова про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 07 серпня 2020 року №05/4.2-4/НП-ФС/105, якою на ТОВ «Кривбасремонт» за створення перешкод у проведенні інспекційного відвідування на підставі абзацу 7 частини 2 статті 265 КЗпП України накладено штраф у сумі 14169,00 грн.
З огляду на фактичні обставини справи, норми законодавства, що регулюють спірні правовідносини, апеляційний суд погоджується з судом першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позову.
Частиною 1 статті 265 КЗпП України передбачено, що посадові особи органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, винні у порушенні законодавства про працю, несуть відповідальність згідно з чинним законодавством. 
Відповідно до абзацу 7 частини 2 статті 265 КЗпП України юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі недопущення до проведення перевірки з питань додержання законодавства про працю, створення перешкод у її проведенні - у трикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення.
За правилами ч.4 ст.265 КЗпП України, штрафи, зазначені у частині другій цієї статті, накладаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у  порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Механізм накладення на суб`єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, передбачених     частиною другою     статті 265 Кодексу законів про працю України та     частинами другою - сьомою статті 53 Закону України     «Про зайнятість населення» визначено Порядком накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2013 року №509.
За приписами абз.1 п.2 Порядку №509 штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, керівниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами третім - сьомим цього пункту), керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами четвертим - шостим цього пункту) (далі - уповноважені посадові особи).
Згідно з абз.6 п.2 Порядку №509 штрафи накладаються на підставі акта про неможливість проведення інспекційного відвідування/невиїзного інспектування.
Згідно п.4 Порядку №509 під час розгляду справи досліджуються матеріали і вирішується питання щодо наявності підстав для накладення штрафу. 
За результатами розгляду справи уповноважена посадова особа на підставі документів, зазначених в     абзацах третьому - сьомому     пункту 2 цього Порядку, складає постанову про накладення штрафу. 
Згідно Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року № 96, Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб (п.1 Положення №96).
Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи (п.7 Положення №96).
Постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року № 100 утворено територіальні органи Держпраці, зокрема, Головне Управління Держпраці у Дніпропетровській області.
Наказом Держпраці від 03.08.2018 № 84 затверджено Положення про Головне Управління Держпраці у Дніпропетровській області, згідно із пунктом 1 якого Головне Управління Держпраці у Дніпропетровській області є територіальним органом Державної служби України з питань праці, що їй підпорядковується.
Відповідно до пп. 5 п.6 Положення № 84 Управління Держпраці для виконання покладених на нього завдань має право, в тому числі, проводити безперешкодно відповідно до вимог закону без попереднього повідомлення в будь-яку робочу годину доби перевірки виробничих, службових, адміністративних приміщень та об`єктів виробництва фізичних та юридичних осіб, які використовують найману працю та працю фізичних осіб, експлуатують машини, механізми, устаткування підвищеної небезпеки, та у разі виявлення фіксувати факти порушення законодавства, нагляд та контроль за дотриманням якого віднесено до повноважень Управління Держпраці.
Також повноваження державних інспекторів Держпраці та територіальних державних інспекцій визначені конвенцією Міжнародної організації праці, ратифікованою Законом України «Про ратифікацію Конвенції Міжнародної організації праці N 81 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі».
Згідно з  п.1 статті 12 Конвенції міжнародної організації праці про інспекцію праці у промисловості й торгівлі від 11.07.1947 №81, ратифікованої Законом України від 8 вересня 2004 року № 1985-IV, інспектори праці, забезпечені відповідними документами, що засвідчують їхні повноваження, мають право, в тому числі, а) безперешкодно, без попереднього повідомлення і в будь-яку годину доби проходити на будь-яке підприємство, яке підлягає інспекції; с) здійснювати будь-який огляд, перевірку чи розслідування, які вони можуть вважати необхідними для того, щоб переконатися у тому, що правові норми суворо дотримуються, і зокрема: і) наодинці або в присутності свідків допитувати роботодавця або персонал підприємства з будь-яких питань, які стосуються застосування правових норм; іі) вимагати надання будь-яких книг, реєстрів або інших документів, ведення яких приписано національним законодавством з питань умов праці, з метою перевірки їхньої відповідності правовим нормам, і знімати копії з таких документів або робити з них витяги.
Крім того, нормами ч.4 ст. 35 Закону України «Про оплату праці» передбачено, що не допускається приховування від органів, що здійснюють контроль за додержанням законодавства про оплату праці будь-якої інформації з питань оплати праці. При цьому, зазначені державні органи мають право одержувати від суб`єктів господарювання та найманих ними осіб інформацію, документи і матеріали та відвідувати місця здійснення господарської діяльності під час виконання трудової функції такими найманими особами.
Також згідно ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. 
У разі складання та зберігання первинних документів і регістрів бухгалтерського обліку на машинних носіях інформації підприємство зобов`язане за свій рахунок виготовити їх копії на паперових носіях на вимогу інших учасників господарських операцій, а також правоохоронних органів та відповідних органів у межах їх повноважень, передбачених законами (п. 6 ст. 9 цього Закону).
Відповідно до частини першої статті 259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Процедура здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об`єкт відвідування), з урахуванням особливостей, визначених     Конвенцією Міжнародної організації праці №81 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі, ратифікованої Законом України від 8 вересня 2004 року       №1985-IV,     Конвенцією Міжнародної організації праці №129 1969 року про інспекцію праці в сільському господарстві, ратифікованої Законом України від 8 вересня 2004 року     №1986-IV, та     Законом України     «Про основі засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», визначена Порядком здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженим     постановою Кабінету Міністрів України від 21 серпня 2019 року №823.
Відповідно до абз.1 п.2 Порядку №823 в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю здійснюються у формі інспекційних відвідувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.
Згідно з пп.1 п.5 Порядку №823 підставами для здійснення інспекційних відвідувань є, зокрема, звернення працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю.
Відповідно до пункту 10 Порядку № 823 інспектори праці за наявності службового посвідчення безперешкодно мають право: 1) під час проведення інспекційних відвідувань за наявності підстав, визначених пунктом 5 цього Порядку, без попереднього повідомлення о будь-якій годині доби з урахуванням вимог законодавства про охорону праці проходити до будь-яких виробничих, службових, адміністративних приміщень об`єкта відвідування, в яких використовується наймана праця; 2) ознайомлюватися з будь-якими книгами, реєстрами та документами, ведення яких передбачено законодавством про працю, що містять інформацію/відомості з питань, які є предметом інспекційного відвідування, з метою перевірки їх відповідності нормам законодавства та отримувати завірені об`єктом відвідування їх копії або витяги; 3) наодинці або у присутності свідків ставити керівнику та/або працівникам об`єкта відвідування, іншим особам, що володіють необхідною інформацією, запитання, що стосуються законодавства про працю, отримувати із зазначених питань усні та/або письмові пояснення; 4) за наявності ознак кримінального правопорушення та/або створення загрози безпеці інспектора праці залучати працівників правоохоронних органів; 5) на надання робочого місця з можливістю ведення конфіденційної розмови з працівниками щодо предмета інспекційного відвідування; 6) фіксувати проведення інспекційного відвідування засобами аудіо-, фото- та відеотехніки; 7) отримувати від органів державної влади, об`єктів відвідування інформацію та/або документи, необхідні для проведення інспекційного відвідування.
Відповідно до пункту 11 Порядку № 823 вимога інспектора праці про надання об`єктом відвідування для ознайомлення документів та/або їх копій або витягів з документів, пояснень, доступу до всіх видів приміщень, організації робочого місця, внесена в межах повноважень, є обов`язковою для виконання.
Відповідно до пункту 14 Порядку № 823 у разі створення об`єктом відвідування перешкод у діяльності інспектора праці (відмова у допуску до проведення відвідування, зокрема ненадання на письмову вимогу інспектора праці інформації, необхідної для проведення інспекційного відвідування; перешкода в реалізації інших прав, передбачених пунктом 10 цього Порядку), відсутності об`єкта відвідування або уповноваженої ним особи за місцезнаходженням (адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, інших документах, що стали підставою для проведення відвідування), відсутності документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, перевищення строків проведення інспекційного відвідування, визначених пунктом 9 цього Порядку, складається акт про неможливість проведення інспекційного відвідування із зазначенням відповідних підстав, який у разі можливості підписується об`єктом відвідування або іншою уповноваженою ним особою.
В результаті аналізу наведених правових норм суд першої інстанції правильно встановив, що у разі створення об`єктом відвідування перешкод у діяльності інспектора праці, які можуть виражатися, зокрема, у формі відмови у допуску до проведення відвідування, зокрема, ненадання на письмову вимогу інспектора праці інформації, необхідної для проведення інспекційного відвідування, відсутності документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, складається акт про неможливість проведення інспекційного відвідування із зазначенням відповідних підстав.
Виходячи з  предмету та підстав інспекційного відвідування, призначеного наказом ГУ Держпраці у Дніпропетровській області від 05.06.2020 №484-П, суд апеляційної інстанції вважає вимоги інспекторів праці щодо подання позивачем документів на підтвердження виплати заробітної плати його працівникам та проведення розрахунків при звільненні за період з листопада 2019 року по січень 2020 року цілком правомірним. 
Підприємство, зазначає, що  надало всі запитувані посадовими особами відповідача документи, при цьому вказує, що у роботі з банком використовує електронні розрахункові документи, для перерахування (виплати) заробітної плати своїм працівникам у встановленому програмному забезпеченні (системі «клієнт-банк») формує платіжну відомість  та направляє її в банк.
Встановлені у справі фактичні обставини справи свідчать, що на виконання вимог інспекторів праці позивачем надано розрахунково-платіжні відомості працівника і розрахункові відомості перерахування коштів співробітникам ТОВ «Кривбасремонт» на карткові рахунки з листопада 2019 року по січень 2020 року.
Вказані розрахунково-платіжні відомості підписані директором та головним бухгалтером ТОВ «Кривбасремонт» і скріплені печаткою цього підприємства. 
За позицією відповідача, оскільки надані позивачем розрахунково - платіжні відомості і розрахункові відомості перерахування коштів співробітників на карткові рахунки з листопада 2019 року по січень 2020 року не містять відмітки банку про виконання,  документи на підтвердження фактичного здійснення таких перерахунків (розрахунково-платіжні відомості з відміткою банка, платіжні доручення з відміткою банку, виписки банку, інші документи, які б підтверджували проведення господарської операції банком) позивачем надано не було, позивачем було створено перешкоди у діяльності інспектора праці, що   полягає у ненаданні на письмові  вимоги інспекторів праці інформації, необхідної для проведення інспекційного відвідування.
З приводу таких доводів відповідача суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції, що надані позивачем розрахунково-платіжні відомості працівника та розрахункові відомості перерахування коштів підтверджують лише факт нарахування працівникам заробітної плати, а не її виплату.
Відповідно до змісту п. 2 Порядку прийняття банками на виконання розрахункових документів на виплату заробітної плати, затвердженого наказом Міндоходів України від 09.09.2013   № 453, банки приймають від підприємств грошові чеки, платіжні доручення та інші розрахункові документи на видачу (перерахування) коштів для виплати заробітної плати, на які відповідно до  Закону  нараховується єдиний внесок, та здійснюють видачу (перерахування) зазначених коштів лише за умови одночасного подання платником єдиного внеску розрахункових документів (документів на переказ готівки) про перерахування коштів для сплати сум єдиного внеску.  
За визначенням в Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління Національного банку України 21 січня 2004 року № 22, розрахунковий документ - документ на паперовому носії, що містить доручення та/або вимогу про перерахування коштів з рахунку платника на рахунок отримувача; електронний розрахунковий документ - документ, інформація в якому представлена у формі електронних даних, уключаючи відповідні реквізити розрахункового документа, який може бути сформований, переданий, збережений і перетворений у візуальну форму представлення електронними засобами; супровідна відомість - супровідний документ, що подається платником під час здійснення переказу заробітної плати, який містить перелік обов`язкових реквізитів та загальну суму переказу, зазначену в платіжному дорученні (далі -відомість).
Типові форми первинних документів з обліку зарплати затверджено     наказом Держкомстату від 05.12.2008 №489, і ці форми затверджені саме для нарахування зарплати №п-6 «Розрахунково-платіжна відомість працівника» та №п-7 «Розрахунково-платіжна відомість (зведена)».     
При цьому, первинним документом для фіксування госпоперації з нарахування заробітної плати є форми №П-6 «Розрахунково-платіжна відомість працівника» та №П-7 «Розрахунково-платіжна відомість (зведена)», а для фіксування госпоперації з виплати заробітної плати у готівковій формі - платіжна відомість (відомість на виплату грошей або видаткова відомість) ВКО, а для виплати зарплати на картки працівникам - відомість виплату заробітної плати з використанням платіжних карток та виписка банку. Саме вони є підставою для бухобліку відповідних операцій - нарахування та виплати заробітної плати.
Відповідно до п.1.7 Інструкції №22 кошти з рахунків клієнтів банки списують лише за дорученнями власників цих рахунків (включаючи договірне списання коштів згідно з  главою 6  цієї Інструкції) або на підставі розрахункових документів стягувачів згідно з  главами 5  та  12  цієї Інструкції.
Відповідно до п.1.8 Інструкції №22 платники та стягувачі оформляють доручення/розпорядження про списання коштів з рахунків на відповідних бланках розрахункових документів, форма та порядок оформлення яких визначаються цією Інструкцією. Платники - фізичні особи мають право оформляти доручення про списання коштів зі своїх рахунків у довільній формі, погодженій у договорі з банком.
Платник може давати доручення про списання коштів зі свого рахунку на бланках розрахункових документів, види яких передбачені договором банківського рахунку чи іншим договором, у якому обумовлено право банку здійснювати договірне списання коштів, а також у вигляді електронного розрахункового документа, якщо це передбачено договором між ним і банком.
Банк для здійснення розрахункових операцій може формувати електронні розрахункові документи.
За правилами п.1.13 Інструкції №22 під час здійснення розрахунків можуть застосовуватись розрахункові документи на паперових носіях та в електронному вигляді.
Ця Інструкція встановлює правила використання під час здійснення розрахункових операцій таких видів платіжних інструментів: меморіального ордера (додаток 2); платіжного доручення (додаток 3); платіжної вимоги-доручення (додаток 4); платіжної вимоги (додаток 5); розрахункового чека (додатки 6  та  7); інкасового доручення (розпорядження) (додаток 8).
Відповідно до п.1.21 Інструкції №22 платник, якщо це передбачено договором між банком і платником, має право перерахувати кошти на рахунок банку для подальшого їх переказу цим банком на рахунки отримувачів, які відкриті в цьому банку або в інших банках. Банк ініціює переказ цих коштів на підставі меморіального ордера.
Платник у разі перерахування коштів для виплати заробітної плати більше ніж одному працівникові разом із платіжним дорученням подає відомість, яка має містити такі обов`язкові реквізити: номер рахунку отримувача; код отримувача; сума платежу; підписи платника; призначення платежу.
Відповідно до п.2.14 Інструкції №22 банк платника на всіх примірниках прийнятих розрахункових документів і на реєстрах обов`язково заповнює реквізити "Дата надходження" і "Дата виконання", а банк стягувача - "Дата надходження в банк стягувача" (якщо ці реквізити передбачені формою документа), засвідчуючи їх підписом відповідального виконавця та відбитком штампа банку. 
Банк приймає від платника платіжні доручення та інші розрахункові документи, грошовий чек на перерахування (видачу) коштів для виплати заробітної плати в порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, за погодженням із Національним банком та центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сферах трудових відносин, соціального захисту населення (п. 3.8 Інструкції №22).
Виходячи з наведених правових норм, відповідач правильно зазначив, що у разі виплати заробітної плати із використанням платіжних карток, банк приймає від платника платіжні доручення або інші розрахункові документи на перерахування заробітної плати на рахунки працівників підприємств, що відкриті в банках.
На підставі підписаного між підприємством і банком договору про обслуговування зарплатного проекту підприємство у встановленому програмному забезпеченні формує платіжну відомість.
На підставі складеної платіжної відомості відповідальний працівник банку перевіряє наявність коштів на рахунку для зарахування заробітної плати, сплату ПДФО, ЄСВ, і військового збору. Після такої перевірки кошти перераховують на поточні рахунки працівників.
На вимогу підприємства відповідальний працівник банку на платіжній відомості ставить відмітку (штамп банку з підписом). Такий документ є підтвердженням зарахування зарплати на поточні рахунки працівників.
Для підприємства доказом, що кошти дійсно надійшли на відповідні поточні рахунки працівників, є виписка банку із даними про перерахування коштів та відомість із позначкою банку, оскільки вона розшифровує, кому саме були перераховані кошти та їх суму, тобто, по суті, є первинним документом, який підтверджує виплату коштів (зарплати тощо) конкретним працівникам.
В спірному випадку, як встановлено судом, до закінчення строку інспекційного відвідування 19 червня 2020 року позивачем документи, які підтверджували б факт виплати заробітної плати працівникам (платіжні доручення з відміткою банку, виписки банку про проведення господарської операції тощо) на вимогу інспекторів надано не було.
Як правильно зазначено судом першої інстанції,  надані позивачем розрахункові відомості перерахування коштів співробітникам ТОВ «Кривбасремонт» на карткові рахунки з листопада 2019 року по січень 2020 року не можуть вважатися належним доказом проведення таких безготівкових розрахунків, оскільки вони не містять жодних відміток банківських установ про переведення нарахованих коштів на карткові рахунки працівників ТОВ «Кривбасремонт».
З приводу доводів позивача, що у вимогах інспекторів праці від 09.06.2020 №05/4.2-4/НД та від 15.06.2020 №ДН 05/4.2-4/НД-2 не вказувалося конкретної назви документа, що слід надати на підтвердження безготівкових розрахунків з виплати заробітної плати працівників, суд апеляційної інстанції вважає слушним пояснення відповідача, що це можуть бути різні документи, як-то платіжні доручення, розрахунково-платіжні відомості з відповідною відміткою банківської установи, виписки банку тощо. Крім того, позивач, будучи обізнаним з предметом та підставою призначеного інспекційного відвідування у зв`язку із зверненням фізичних осіб (працівників ТОВ «Кривбасресмонт») про порушення їх трудових прав через не виплату заробітної плати за листопад та грудень 2019 року та за січень 2020 року,  мав розуміти  необхідність надання певних документів для спростування або підтвердження наведених у зверненнях фактів. 
Тим більше, зазначення у вимогах про надання документів від 09.06.2020 №05/4.2-4/НД та від 15.06.2020р. №ДН 05/4.2-4/НД-2 про необхідність надання до інспекційного відвідування не лише відомостей виплати заробітної плати, а й підтвердження безготівкових розрахунків (п.4 вимоги від 09.06.2020 №05/4.2-4/НД та п.2 вимоги від 15.06.2020 №ДН 05/4.2-4/НД-2) дає можливість зрозуміти, які саме документи слід надати до інспекційного відвідування, що спростовує доводи позивача про відсутність письмової вимоги інспекторів праці про необхідність надання таких документів (одним із різновидів яких може бути і платіжне доручення).
Втім  жодних з вищенаведених документів (платіжні доручення, розрахунково-платіжні відомості з відповідною відміткою банківської установи, виписки банку тощо) до інспекційного відвідування позивачем надано не було.
Отже, фактичні дії позивача  підпадають під положення наведеної вище норми п.14 Порядку № 823, і як вірно зазначено судом першої інстанції, є створенням перешкод у проведенні інспекційного відвідування, тому висновки відповідача про неможливість проведення інспекційного відвідування позивача  визнані судом першої інстанції правильними.
За наведених обставин, спірною постановою ГУ Держпраці у Дніпропетровській області від 07.08.2020р. №05/4.2-4/НП-ФС/105 на позивача за наявності законних підстав та обґрунтовано накладено штраф за порушення законодавства про працю відповідно до абзацу 7 частини 2 статті 265 КЗпП України у розмірі 14169,00грн.
Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції.
Суд першої інстанції під час розгляду даної справи повно дослідив обставини, які мають значення для справи, ухвалив законне та обґрунтоване рішення.
Передбачені ст.317 КАС України підстави для скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового рішення відсутні.  
Керуючись ст.ст. 311, 315, 316, 321, 322  Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу  товариства з обмеженою відповідальністю «КРИВСБАСРЕМОНТ»  залишити без задоволення.  
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20 січня 2021 року у справі №160/11800/20 залишити без змін.  
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, може бути оскаржена до касаційного суду в порядку та строки, встановлені ст.ст.328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України.
   
Головуючий - суддя                                                                      І.Ю. Добродняк 

                               суддя                                                                      Н.А. Бишевська 

                               суддя                                                                      Я.В. Семененко