ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/5444/21 Справа № 184/1900/20 	  	Суддя у 1-й інстанції - Томаш В. І. Суддя у 2-й інстанції - Зубакова  В. П.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 серпня 2021 року                                                                м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого судді -       Зубакової В.П.,
суддів -                           Барильської А.П., Бондар Я.М.
секретар судового засідання: Євтодій К.С.
сторони:
позивач – ОСОБА_1 ,
відповідач – Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі»,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в режимі відеоконференції, в порядку спрощеного позовного провадженняапеляційну скаргу позивача ОСОБА_1 на рішення Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області від 02 березня 2021 року, яке ухвалене суддею Томашем В.І. у місті Покрові Дніпропетровської області та повне судове рішення складено 05 березня 2021 року,-

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2020 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, підстави якого, відповідно до ст.49 ЦПК України, 08.12.2020 року, змінив, до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» про визнання дій неправомірними. 
Позовна заява мотивована тим, що, ОСОБА_1 , відповідно до договору № 0252035 від 19.12.2016 року, відповідач зобов`язаний постачати електричну енергію за адресою: АДРЕСА_1 безперервно, крім випадків, передбачених договором та нормативно-правовими актами.
Проте, всупереч Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою № 312 від 14.03.2018 року Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг 11.09.2020 року о 13.30 годині представниками відповідача було складено «Акт про недопуск», яким засвідчено факт недопущення до об`єкта - житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 для контрольного огляду або заміни засобу комерційного обліку, його технічної перевірки та електроустановок і електропроводки, контролю за рівнем споживання електричної енергії.
Про даний факт позивач дізнався 18.09.2020 року, отримавши листа від 14.09.2020 року за вих. №12, який було підписано майстром БОС ППД Нікопольського РЕМ Науменко А.В., до листа було додано Акт про недопуск від 11.09.2020 року. 
У зв`язку з тим, що станом на дату перевірки у нього відсутня заборгованість по сплаті за постачання електричної енергії та з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу СОVID-19, позивач просив перенести дату візиту спеціаліста Нікопольського РЕМ АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» для виконання робіт із проведення технічної перевірки засобу комерційного обліку, після завершення карантину на території України. 
Даний лист було ним направлено відповідачу 24 вересня 2020 року, трекінг відправлення - 5330403042003, але до теперішнього часу не отримано представниками АТ «ДТЕК Дніпропетровські Електромережі».
Проте, 29 вересня 2020 року відповідач направив на адресу позивача листа за №388 від 28.09.2020 року, що свідчить про умисне ухилення представників відповідача від отримання поштових відправлень від нього, як від споживача. 
Також, розуміючи, що представники відповідача чинять незаконні дії, він даний лист направив до представників АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» Нікопольського району, трекінг відправлення - 5330403041996, відомості про вручення також відсутні.         Проте, відповідач направив на його адресу Попередження про припинення постачання електроенергії за №388 від 28.09.2020 року, яке він отримав 01.10.2020 року, посилаючись на «Акт про недопуск», складений представниками відповідача 11.09.2020 року.
Підставою для відключення 09.10.2020 року домоволодіння позивача від постачання електричної енергії по АДРЕСА_2 , став факт недопуску працівників відповідача до розрахункових засобів обліку електроенергії, зафіксований в акті про недопуск №б/н від 11.09.2020 року.
Таким чином, вважає, що дії відповідача щодо припинення постачання електричної енергії об`єкта споживача суперечать нормам Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого Постановою НКРЕКП № 311 від 14.03.2018 року та є незаконними. 
Позивач просить визнати неправомірними дії АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» щодо відключення від електричної мережі як споживача послуг з електропостачання ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 та щодо складання акту про порушення від 11.09.2020 року.
Рішенням Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області від 02 березня 2021 року відмовлено в задоволенні позову ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпропетровські електромережі» про визнання дій неправомірними.
В апеляційній скарзі позивач ОСОБА_1 ставить питання про скасування рішення суду та ухвалення нового рішення про задоволення позовних вимог, крім того, просить скасувати ухвалу Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області від 02 листопада 2020 року в частині розгляду справи № 184/1900/20 в порядку спрощеного провадження, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, рішення суду, на його думку, не відповідає фактичним обставинам справи.
На думку позивача, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про те, що у нього облік електричної енергії вівся засобом вимірювальної техніки тип СТ-ЕА05, №053844 - термін Держповірки якого сплинув у III кварталі 2016 року, тому існувала необхідність в проведенні технічної перевірки засобу комерційного обліку, оскільки це не є предметом спору та не відповідає обставинам справи.
Вказує, що матеріали справи не містять доказів про те, що він до 28.09.2020 року не надавав доступ до свого домоволодіння. Зокрема, згідно п.6.2.6. Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого постановою № 311 від 14.03.2018 року, якщо протягом двох розрахункових періодів уповноважені представники оператора системи або електропостачальника не мали доступу до вузла обліку та ЗВТ споживача, вони направляють споживачу поштою повідомлення про дату наступного відвідування чи прохання передати покази засобу обліку. Якщо після цього споживач не передав дані про кількість спожитої електричної енергії або не надав доступу до вузла обліку та ЗВТ, цей факт фіксується актом про недопуск. Матеріали справи не місять доказів, що відповідач виконав цей пункт.
Вказує, що суд першої інстанції помилково дійшов висновку про те, що позивач ухилявся від узгодження дати та часу проведення представника відповідача необхідних дій на об`єкті позивача, тим самим призвів до відключення домоволодіння від електропостачання.
Вважає, що акт про недопуск № б/н від 11.09.2020 року складений із порушенням Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого Постановою НКРЕКП № 311 від 14.03.2018 року.
Вказує в апеляційній скарзі на заперечення на відмову позивачу у розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження. Позивач зазначає, що ним було подано до суду першої інстанції клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, проте, судом відмовлено у задоволенні цього клопотання, без винесення окремої ухвали суду. На думку позивача, жодним рішенням або ухвалою суду не було визнано справу малозначною.
У відзиві на апеляційну скаргу позивача, до якого додано докази надсилання копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи, відповідач зазначає, що оскаржуване судове рішення є законним та обґрунтованим, в процесі розгляду справи суд не порушив норм ні матеріального, ні процесуального права, а тому рішення суду слід залишити без змін, а апеляційну скаргу – без задоволення, як необґрунтовану.
Заслухавши суддю-доповідача, представників позивача ОСОБА_1 – ОСОБА_2 та адвоката Бабенка Р.В., які, кожен окремо наполягали на доводах апеляційної скарги та просили її задовольнити, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах заявлених позовних вимог, доводів апеляційної скарги та відзиву на неї, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, з наступних підстав.
Судом встановлено та вбачається з матеріалів справи, що між ОСОБА_1 та ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО», на теперішній час Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі», укладений договір № 0252035 від 19.12.2016 року про користування електричною енергією. 
Відповідно до вищевказаного договору, ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії, яка постачається відповідачем за адресою: АДРЕСА_2 та на ім`я позивача ОСОБА_1 відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 .
Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року №312 були затверджені Правила роздрібного ринку електричної енергії, далі ПРРЕЕ, які набули чинності 11.06.2018 року, та якими встановлені нові форми договору, а саме: договір став публічним, і фактом до його приєднання вважається або підписання заяви-приєднання до цього договору, або сплата рахунка оператора системи розподілу, або документальне підтверджене споживання електричної енергії, що передбачено пп. 2.1.6 п. 2.1. Розділу II Розподіл (передача) електричної енергії на роздрібному ринку Правил роздрібного ринку електричної енергії.
Облік електричної енергії за вищевказаною адресою проводиться за засобом вимірювальної техніки тип СТ-ЕА05, №053844, термін Держповірки якого сплинув у III кварталі 2016 року.
27.05.2020 року видано Розпорядження по АТ «Дніпровські електромережі» №112/1820 «Про призначення відповідальних осіб за виконання контрольних оглядів та перевірку ТКО у побутових споживачів, що є власниками ТП-10(б)/0,4 кВ, метою якого було повне і вчасне відображення корисного відпуску у побутовому секторі споживачів АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» та попередження, ідентифікації і зменшення втрат електричної енергії.
На виконання вимог вищевказаного Розпорядження, 11.09.2020 року представники відповідача прибули до домоволодіння позивача за адресою: АДРЕСА_2 , з метою проведення контрольного огляду та заміни засобу комерційного обліку, технічної перевірки електроустановок і електропроводки, контролю за рівнем споживання електричної енергії, оскільки позивач був відсутній у домоволодінні, тому було складено акт про недопуск від 11.09.2020 року.
В Акті про недопуск від 11.09.2020 року запропоновано ОСОБА_1 , як споживачу послуг, надати доступ до свого об`єкту, та вказано, що, у разі не надання доступу буде здійснено відключення від електроживлення 28.09.2020 року о 10.00 годині.
Відповідно до попередження про припинення постачання електроенергії №388 від 28.09.2020 року, вказано, що 09.10.2020 року о 10.00 годині відбудеться відключення об`єкту від електроживлення, попередження було отримано ОСОБА_1 01.10.2020 року.
Відключення відбулося 12.10.2020 року, оскільки, згідно з п. 11.5.19 Кодексу систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП №310 від 14.03.2018 року, зі змінами та доповненнями, забороняється відключення Користувачів (побутових споживачів) перед вихідними та святковими днями. Визначена в попередженні про припинення постачання електроенергії дата - 09.10.2020 року припала на п`ятницю, тому відключення відбулося 12.10.2020 року, в перший після вихідних днів день.
ОСОБА_1 15.10.2020 року надав працівникам Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» доступ до свого об`єкту, де розташований засіб вимірювальної техніки – вузол обліку, ними було проведено заміну засобу обліку, про що складено акт № 470 від 15.10.20220 року та відновлено електропостачання до домоволодіння позивача.
Спір між сторонами виник з приводу наявності підстав для відключення домоволодіння позивача від електропостачання та складання акту про недопуск.
Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд виходив з того, що не встановлено з боку відповідача АТ «ДТЕК Дніпропетровські електромережі» порушень діючого законодавства в сфері ринку електричної енергії, а тому відсутні законні підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .
Колегія суддів погоджується з таким висновком суду, так як їх суд першої інстанції дійшов на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилались, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтвердженими тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, Законом України «Про ринок електричної енергії» від 13 квітня 2017 року №2019-VIII, «Правилами роздрібного ринку електричної енергії», затвердженими постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 14 березня 2018 року №312, з відповідними змінами і доповненнями, та іншими нормативними актами.
Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).
Відповідно до частини першої статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Так, Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №312 від 14.03.2018 затверджено Правила роздрібного ринку електричної енергії.
Правила роздрібного ринку електричної енергії регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами.
Так, відповідно до п.п.2,4 ч.5.1.1. ч.5.1. Розділу V Правил роздрібного ринку електричної енергії» затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №312 від 14.03.2018 (надалі Правил) оператор системи має право: на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до розрахункових засобів вимірювання електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживачів та інших учасників роздрібного ринку, електроустановки яких приєднані до електричних мереж на території діяльності оператора системи; на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до електричних установок споживача для проведення технічної перевірки засобів вимірювання, контролю за рівнем споживання електричної енергії та потужності, вимірювання показників якості електричної енергії, контрольного огляду електричних мереж від межі балансової належності до точки вимірювання та/або точки обліку відповідно до умов укладених договорів, а також для виконання відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого цими Правилами порядку та умов договору, виконання інших робіт відповідно до договору.
Згідно з підпунктом 7 пункту 5.2.1 частини 5.2 Розділу V Правил роздрібного ринку електричної енергії, електропостачальник має право на безперешкодний доступ (за пред`явленням службового посвідчення) до розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживачів, для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів комерційного обліку.
За змістом п.п.12,13 п.5.5.5 ч.5.5. Розділу V Правил споживач електричної енергії зобов`язаний: забезпечувати доступ представникам оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до об`єкта споживача для проведення технічної перевірки засобу комерційного обліку (засобів вимірювальної техніки), електроустановок та електропроводки, вимірювання показників якості електричної енергії, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання електричної енергії споживачу (субспоживачу) відповідно до встановленого цими Правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень, якщо це обумовлено умовами договору; забезпечити безперешкодний доступ представникам постачальника послуг комерційного обліку, електропостачальника та/або оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживача, для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів комерційного обліку.
Пунктом 5.5.7. частини 5.5. Розділу V Правил передбачено, що споживач має забезпечити доступ персоналу оператора системи для виконання оперативних перемикань, відключень електроустановок оператора системи, обслуговування розрахункових засобів вимірювання електричної енергії, протиаварійної системної автоматики, виконання робіт, пов`язаних зі спорудженням і ремонтом електричних мереж оператора системи, що розташовані на території споживача.
Згідно п.п.2.17, укладеного між сторонами догоовру № 0252035 від 19.12.2016 року про користування електричною енергією, споживач зобов`язується забезпечувати доступ представникам енергопостачальника, які пред`явили свої службові посвідчення, до квартири або іншого об`єкта для обстеження приладу обліку, електроустановок та електропроводки.
У разі перешкоджання у доступі до електроустановок споживача уповноважених представників відповідних органів виконавчої влади (у межах їх повноважень, визначених нормативно-правовими актами), уповноважених представників електропостачальника – до вузла вимірювання та/або оператора системи - до ділянки електромережі від межі балансової належності до вузла вимірювання (включно) такий споживач та/або посадові особи такого споживача несуть відповідальність відповідно до законодавства України (п.5.5.8. ч.5.5. Розділу V).
14 березня 2018 року Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №311 затверджено Кодекс комерційного обліку електричної енергії (надалі Кодекс).
Розділ Х Кодексу регламентує порядок перевірки та інспекції вузлів обліку електричної енергії. Так, п.1.1. ч.1 встановлено, що сторона, відповідальна за ТКО (точка комерційного обліку), та/або сторона, яка контролює об`єкт, на якому встановлено ВОЕ, зобов`язані надавати безперешкодний регламентований доступ до нього уповноваженим представникам контролюючих органів та заінтересованим сторонам протягом робочого часу для проведення технічної перевірки обладнання ВОЕ або локального зчитування показів з лічильників електричної енергії.
Пунктами 1.4., 1.5., 1.6., 1.7., 1.8., 1.9., 1.10, 1.11 ч.1 передбачено, що перевірка ЗВТ та допоміжного обладнання ВОЕ здійснюється на місцях їх установки у присутності ВТКО та відповідного ОЗКО. При необхідності зняття пломб та індикаторів повідомлення та присутність власника пломб є обов`язковою. Після перевірки сторона, що здійснює перевірку, складає акт із зазначенням фактичного стану ЗВТ, у тому числі виявлених недоліків. Цей акт надається за запитом усім заінтересованим сторонам. У разі необхідності здійснюється технічна експертиза відповідних засобів ВОЕ. Будь-яка заінтересована сторона має право ініціювати проведення позапланової перевірки програмування ЗВТ, схем їх підключення і правильної роботи та оплатити вартість такої перевірки відповідно до вимог цього Кодексу. У разі незабезпечення ВТКО та/або стороною, яка контролює об`єкт, на якому встановлений ВОЕ, безперешкодного регламентованого доступу уповноваженим представникам контролюючих органів, ППКО, з якими вона уклала договір, та/або представникам інших заінтересованих сторін, до власних електроустановок для контролю за рівнем споживання електричної енергії, проведення технічної перевірки обладнання ВОЕ, контрольного огляду та/або заміни ВОЕ цими представниками має бути оформлений відповідний акт про недопуск. Один екземпляр акта про недопуск має бути вручений під підпис ВТКО та/або стороні, яка контролює об`єкт, на якому встановлений вузол вимірювання, або відправлений поштовим зв`язком на вказану в договорі з ППКО юридичну адресу. У разі відмови представника ВТКО та/або сторони, яка контролює об`єкт, на якому встановлений ВОЕ, від підпису в акті робиться відповідний запис. У цьому випадку акт вважається дійсним, якщо його підписали не менше трьох уповноважених представників сторони, що здійснює перевірку. У разі отримання ВТКО та/або суб`єктом, який контролює об`єкт, акта про недопуск поштою дата доступу узгоджується ним з ППКО/електропостачальником/ОСР за телефонами, зазначеними в цьому акті, або телефонами кол-центру. Складений акт про недопуск є підставою для проведення відключення від електропостачання, якщо протягом 5 робочих днів від дня отримання акта про недопуск споживач не забезпечить представникам ППКО/електропостачальника/ОСР доступ до свого об`єкта для контрольного огляду лічильника та/або не узгодить з ними дату проведення зазначеного контрольного огляду.
Згідно з п. 12.3 Правил технічної експлуатації електроустановок споживачів забороняється використання засобів вимірювальної техніки з терміном повірки чи калібрування, що минув.
Як вбачається з матеріалів справи, 11 вересня 2020 року представниками АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» складено акт про недопуск їх до домоволодіння АДРЕСА_2 для заміни засобу комерційного обліку, його технічної перевірки та електроустановок і електропроводки, контролю за рівнем споживання електричної енергії.
В вищевказаному Акті попереджено споживача про відключення від електропостачання у разі недопущення представників постачальника до засобів обліку до 10:00 годин 28 вересня 2020 року. 
Складений працівниками електропостачальної організації акт про недопуск є лише фіксацією відповідного порушення положень, які регламентовані Правилами роздрібного ринку електричної енергії та Кодексом комерційного обліку електричної енергії.
У Розділі І Загальні положення п. 1.1. Визначення основних термінів та понять ПРРЕЕ дано визначення акту про порушення - це документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення на об`єкті споживача цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії. Акт про недопуск фіксує тільки те, що представники оператора системи не мали доступу до об`єкта споживача, в ньому не фіксуються будь-які порушення, оскільки доступу на об`єкт не надано, і на підставі нього не визначається обсяг та вартість не облікованої електричної енергії. 
В зв`язку з вищевикладеним, колегія суддів не бере до уваги посилання позивача в апеляційній скарзі на те, що акт про недопуск № б/н від 11.09.2020 року складений із порушенням Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого Постановою НКРЕКП № 311 від 14.03.2018 року.
Таким чином, суд першої інстанції, з яким погоджується колегія суддів, правильно визначив характер спірних правовідносин, та застосував положення, які передбачають обов`язок споживача електричної енергії надавати протягом робочого часу безперешкодний регламентований доступ уповноваженим представникам електропостачальника та заінтересованим сторонам для заміни засобу комерційного обліку, його технічної перевірки, перевірки електроустановок і електропроводки, контролю за рівнем споживання електричної енергії, виконання відключення споживання електричної енергії, та зробив обґрунтований висновок про відсутність ознак порушення відповідачем щодо складання Акту про недопуск від 11.09.2020 року.
Не заслуговують на увагу доводи апеляційної скарги про порушення відповідачем п.6.2.6. Кодексу комерційного обліку електричної, відповідно до якого, якщо протягом двох розрахункових періодів уповноважені представники оператора системи або електропостачальника не мали доступу до вузла обліку та ЗВТ споживача, вони направляють споживачу поштою повідомлення про дату наступного відвідування чи прохання передати покази засобу обліку. Якщо після цього споживач не передав дані про кількість спожитої електричної енергії або не надав доступу до вузла обліку та ЗВТ, цей факт фіксується актом про недопуск, з огляду на наступне. Такі повідомлення про дату наступного відвідування чи прохання передати покази засобу обліку направляються споживачу поштою в разі, коли протягом двох розрахункових періодів уповноважені представники ППКО/оператора системи або електропостачальника не мали доступу до вузла обліку та ЗВТ споживача. Якщо після цього споживач не передав дані про кількість спожитої електричної енергії та/або не надав доступу до вузла обліку та ЗВТ, цей факт фіксується актом про недопуск. Водночас, якщо недопуск до вузлів обліку та ЗВТ під час проведення їх позапланового контрольного огляду або технічної перевірки спричинений умисними діями (бездіяльністю) споживача, то такий факт фіксується актом про недопуск одразу (пункт 6.2.6 Кодексу комерційного обліку електричної енергії).
Посилання позивача в апеляційній скарзі на те, що суд першої інстанції помилково дійшов про те, що позивач ухилявся від узгодження дати та часу проведення дій на об`єкті позивача, що стало причиною відключення домоволодіння позивача від електричної енергії, колегія суддів вважає безпідставними, оскільки матеріали справи не місять доказів на спростування зазначеного, зокрема, листування ОСОБА_1 з АТ «ДТЕК Дніпропетровські Електромережі» з посилання на ситуацію з карантином та території України, які містяться в матеріалах справи, є не доречними, оскільки прикінцеві положення Закону України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню короновірусної хвороби (COVІD-19), передбачає заборону припинення/зупинення надання житлово-комунальних послуг громадянам України у разі їх неоплати або оплати не в повному обсязі, тобто за наявність заборгованості перед постачальником, а не у випадку недопуску для проведення перевірки лічильника.
В той же час, колегія суддів зауважує, що законодавство України передбачає обов`язок надання доступу контролеру до засобу обліку без попереднього повідомлення про відповідний огляд будь-яким споживачем, при цьому присутність саме споживача з яким укладено договір про надання електричних послуг та відкрито особовий рахунок, не вимагається.
Крім того, про необхідність проведення перевірки лічильника, складення відповідного акту про недопуск позивачу було відомо, в той же час матеріали справи не містять будь-яких належних та допустимих доказів вчинення позивачем активних дій, зокрема щодо погодження з відповідачем дати огляду лічильника, зважаючи на те, що датою відключення електроенергії встановлено 28 версеня 2020 року, тобто позивач мав два тижні на надання доступу до огляду вузлу обліку.
Як вбачається з матеріалів справи, як тільки позивач 15.10.2020 року допустив представників відповідача для проведення робіт з технічної перевірки обладнання ЗКО та його заміни, до домоволодіння позивача електропостачання було відновлене.
Таким чином, встановлені судом обставини в їх сукупності дають змогу зробити висновок про те, що складення зазначеного акта уповноваженими особами енергопостачальника про недопуск не свідчить про порушення прав споживача електричної енергії, а тому суд обґрунтовано вказав на відсутність підстав для задоволення позову.
Також, позивач вказує в апеляційній скарзі на заперечення на відмову позивачу у розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження. Позивач зазначає, що ним було подано до суду першої інстанції клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, проте, судом відмовлено у задоволенні цього клопотання без винесення окремої ухвали суду. На думку позивача, жодним рішенням або ухвалою суду не було визнано справу малозначною.
Колегія суддів вважає безпідставними вищевикладені заперечення, з огляду на наступне.
В матеріалах справи міститься клопотання ОСОБА_1 від 28.10.2020 року про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін у судове засідання з вимогою визнати судом справу малозначною та розглядати справу у порядку спрощеного позовного провадження (а.с.27).
В ухвалі Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області від 02 листопада 2020 року про відкриття провадження зазначено, що, на підставі ч.6 ст.19 ЦПК України справа за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпропетровські електромережі» про визнання дій неправомірними є справою незначної складності, а тому відноситься до малозначних та відповідно до ст. 274 ч.1 ЦПК України підлягає розгляду за правилами спрощеного провадження. Розгляд справи проводити в порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін (а.с.38).
У січні 2021 року позивач надав клопотання про розгляд справи в порядку загального провадження, яке, згідно протоколу судового засідання від 12.01.2021 року, залишено без задоволення (а.с.109).
Відповідно до частин першої та другої статті 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Згідно з частиною четвертою статті 274 ЦПК України, в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.
Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 19 ЦПК України справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Аргументи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи, а стосуються переоцінки доказів, що виходить за межі повноважень суду апеляційної інстанції.
Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.
Доводи, викладені в апеляційній скарзі позивача зводяться до переоцінки доказів та незгодою з висновками суду по їх оцінці. Проте, відповідно до вимог ст. 89 ЦПК України,   оцінка доказів є виключною компетенцією суду, переоцінка доказів учасниками справи діючим законодавством не передбачена. Судом першої інстанції повно та всебічно досліджені обставини справи, перевірені письмові докази та надано їм належну оцінку.
За таких обставин, колегія суддів вважає, що рішення суду відповідає вимогам законності та обґрунтованості й підстави для його зміни у відповідності до доводів апеляційної скарги відсутні, тому апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - залишенню без змін.
Керуючись ст. 367, 374, 375, 381, 382 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу позивача ОСОБА_1 – залишити без задоволення.
Рішення Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області від 02 березня 2021 року - залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.
Повне судове рішення складено 05 серпня 2021 року.

Головуючий:                                        

Судді: