ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/4973/20                                                                       Суддя (судді) першої інстанції: Шейко Т.І.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
  26 липня 2021 року                                                                                            м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд в складі: головуючого-судді Лічевецького І.О., суддів - Мельничука В.П., Оксененка О.М., за участю секретаря - Рейтаровської О.С., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Комунального підприємства «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Подільського району» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 березня 2021 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Комунального підприємства «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Подільського району» про застосування заходів реагування,
ВСТАНОВИВ

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Комунального підприємства «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Подільського району», в якій просило:
- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень будинків відпочинку та операторської Комунального підприємства «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Подільського району» (місце знаходження юридичної особи: вулиця Кирилівська, будинок 15, м. Київ, 04080), код ЄДРПОУ: 03359121, які знаходяться за адресою: вулиця Електриків, 19-А у Подільському районі м. Києва - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом відключення електроживлення та накладення печаток на електрощити будівель.;
- обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві;
- контроль за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 березня 2021 року адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві задоволено повністю.
Не погоджуючись із вказаним рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, з підстав неповного з`ясування обставин, що мають значення для справи, порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, в якій просить скасувати рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.03.2021 та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.
В апеляційній скарзі відповідач зазначає, що суд першої інстанції обґрунтовує своє рішення тим, що згідно з Актом перевірки № 894 від 28.12.2019 року виявлено порушення, які за своїм характером є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі, однак, такий висновок є безпідставним, оскільки під час судового розгляду було надано Акт перевірки №366 від 18.06.2020, складений за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду щодо дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, проведеного на прохання відповідача.
Також, апелянт наголошує, що за результатами позапланової перевірки позивачем складено Акт № 366 від 18.06.2020, згідно з яким відповідачем усунені 15 порушень, зазначених в Акті перевірки № 894 від 28.12.2019.
У відповідності до  ст. 308 КАС України  справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, колегія суддів зазначає наступне.
Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до  Кодексу цивільного захисту України,  Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»,  наказу МВС України від 17 січня 2019 року №22, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 21 січня 2019 року за №73/33044, доручення Прем`єр-міністра України від 11 грудня 2019 року №44205/1/1-19, протокольного рішення засідання Кабінету Міністрів України від 06 грудня 2019 року (витяг з протоколу № 23) та доручення ДСНС України від 11 грудня 2019 року №02-17767/261, Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві було видано наказ від 13 грудня 2019 року №1073 «Про проведення позапланових перевірок».
На підставі наказу № 1073, видано посвідчення від 13 грудня 2019 року №7986 на проведення перевірки Комунального підприємства «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Подільського району», код ЄДРПОУ: 03359121, розташованого за адресою: вул. Кирилівська, 15 та вул. Електриків, 19-А у Подільському районі м. Києва.
Перед початком здійснення перевірки державними інспекторами надано/пред`явлено посвідчення на проведення перевірки від 13 грудня 2019 року №7986 та службові посвідчення, які засвідчують осіб перевіряючих.
Копію посвідчення отримав начальник ШЕУ Подільського району Хмарський О. І. , про що зроблено відповідну відмітку в посвідченні № 7986.
Державним інспектором з нагляду у сфері пожежної і техногенної безпеки в Подільському районі міста Києва старшим лейтенантом служби цивільного захисту С.О. Дмитрюком, за результатами проведення заходів державного нагляду (контролю) встановлено 19 порушень, перелік яких зазначено в Акті № 894 від 28 грудня 2019 року, а саме:
- п. 1.1 Розділ IV ППБУ: не проведено розрахунки допустимого струмового навантаження електричних мереж;
- п. 1.6 Розділ IV ППБУ: з`єднання, відгалуження та окінцювання жил, проводів і кабелів в приміщеннях не виконані за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;
- п. 1.12 Розділ IV ППБУ в будівлі операторської та будинків відпочинку персоналу допускається прокладання проводів (кабелів) по горючим основам (конструкціям) без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає з кожного боку проводу (кабелю) не менше ніж на 0,01 метра;
- п. 1.8 Розділ IV ППБУ: в приміщеннях допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж;
- п.п.1.1, 1.2 Розділ IV ППБУ: не проведений планово-попереджувальний ремонт електромережі бази;
- п. 2.5 Розділ ІІІ ППБУ: дерев`яні конструкції горищних приміщень не оброблені вогнезахисною сумішшю із складанням акту про виконані роботи;
- п. 4 Розділ І, п.п.1 Розділ ІІ, п. 2.23 Розділ ІІІ ППБУ: металеві сходи евакуаційного виходу з другого поверху будівлі операторської не оброблені вогнезахисною сумішшю, із складанням акту про виконані роботи;
- п. 1.2 Розділ V ППБУ: Приміщення не обладнані системою пожежної сигналізації з передаванням тривожних. сповіщень від приладу приймально- контрольного пожежної системи протипожежного захисту будівель (приміщення) на пульт пожежного спостерігання;
- п. 1.2 Розділ V ППБУ: Приміщення не обладнані системою оповіщення про пожежу та управління евакуювання людей;
- п.п. 2.23, 2.37 Розділ ІІІ ППБУ: На підлозі на шляхах евакуації до евакуаційного виходу з приміщень будівель з приміщень будівель відпочинку персоналу та офісів допускається влаштування перепаду висот;
- п. 3.11 Розділ V ППБУ: Пожежні щити на території підприємства не забезпечені комплектом засобів пожежогасіння, а саме: вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 1 шт., покривало з негорючого теплоізоляційного матеріалу або повсті розміром 2 х 2 м - 1 шт., гаки - 3 шт., лопати - 3 шт., ломи - 2 шт., сокири - 2 шт.;
- п. 2.9 Розділ ІІІ ППБУ: Для приміщення виробничого та складського призначення не визначена категорія щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки «Норми визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за рибухопожежною та пожежною небезпекою» а також клас зони за «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок», які необхідно позначати на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ззовні;
- п. 21 Розділ ІІ, п. 22 Розділ ІІ ППБУ: На території підприємства здійснена прибудова до будівлі операторської без розробки проектної документації, яка повинна бути затверджена у встановленому порядку чим знижено рівень пожежної безпеки встановленої законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта;
- п. 1.14 Розділ ІІІ ППБУ: Тимчасові споруди побутового чи іншого призначення, розміщуються на території підприємства на відстані менше 10 м. від інших будівель та споруд;
- ст. 91 КЦЗУ: Не пройдено навчання з питань цивільного захисту керівником підприємства або уповноваженої особи на виконання функцій цивільного захисту на територіальних курсах;
- п. 3.6 Розділ V ППБУ: Приміщення не забезпечено нормативною кількістю первинних засобів пожежогасіння (вогнегасниками);
- п. 15,16 Розділ ІІ ППБУ Посадова особа, відповідальна за протипожежний стан приміщень не пройшла навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки;
- п.п. 15,16 Розділ ІІ, п. 10.1 Розділ Х ППБУ Працівники, зайняті на роботах з підвищеною небезпекою, один раз на рік не проходять перевірку знань відповідних нормативно-правових актів з пожежної безпеки;
- п. 15 Розділ ІІ ППБУ Працівник підприємства на робочому місці не пройшли інструктажі з питань пожежної безпеки.
Примірник Акта №894 особисто 28 грудня 2019 року отримав начальник дільниці підземних переходів - Оникієнко Ю.В., підпис отримання відображено в Акті.
Державним інспектором з нагляду у сфері пожежної і техногенної безпеки Подільського району м. Києва старшим лейтенантом служби цивільного захисту Дмитруком С.О., складений протокол КИ №077756/52 від 23 січня 2020 року на відповідального за пожежну безпеку (відповідно до наказу ШЕУ Подільського району № 197 від 10 грудня 2019 року) - Брильова С.О.
Позивач, не отримавши доказів усунення усіх зазначених в приписі порушень та вважаючи порушення такими, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей звернувся до суду.
Задовольняючи позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, суд першої інстанції дійшов висновку про існування підстав для вжиття заходів державного нагляду (контролю) у вигляді зупинення експлуатації приміщень будинків відпочинку та операторської Комунального підприємства «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Подільського району».
Надаючи оцінку спірним правовідносинам в частині позовних вимог Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Комунального підприємства «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Подільського району», колегія суддів приходить до наступного.
За змістом  статті 3 Конституції України  людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються  Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року №877-V  (далі - Закон 877-V).
Так, згідно зі статтею 1, частиною п`ятою статті 4, частини першої статті 5, частини першої статті 6, частини сьомої статті 7 Закону 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених  законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.
Повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування. Вжиття інших заходів реагування, передбачених  законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених  законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.
Абзацом третім частини першої статті 6 наведеного  Закону  встановлено, що підставами для здійснення позапланових заходів є перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю).
Підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених у документах обов`язкової звітності, поданих суб`єктом господарювання; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю); звернення фізичних та юридичних осіб про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства. Позаплановий захід у цьому разі здійснюється тільки за наявності згоди центрального органу виконавчої влади на його проведення; неподання у встановлений термін суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності без поважних причин, а також письмових пояснень про причини, які перешкоджали поданню таких документів; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.
На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені  законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених  законом, також звертається у порядку та строки, встановлені  законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.
Відповідно до  статті 1 Кодексу цивільного захисту України  він регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.
Статтею 64 Кодексу цивільного захисту України  передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.
Згідно зі  статтею 66 Кодексу цивільного захисту України  центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
У силу пункту 12 частини першої  статті 67 Кодексу цивільного захисту України  до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
На підставі пункту 22  статті 67 Кодексу Цивільного захисту України  державним інспектором проведено фотозйомку, як допоміжний засіб документування правопорушень у сфері техногенної та пожежної безпеки. Копії фотоматеріалів наявні в матеріалах справи.
Відповідно до частини другої  статті 68 Кодексу цивільного захисту України  у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Відповідно до пунктів 1, 2 частини першої  статті 70 Кодексу цивільного захисту України  підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.
Частиною другою  статті 70 Кодексу цивільного захисту України  встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
З аналізу викладених положень убачається, що орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд.
У той же час,  наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року №1417  затверджено Правила пожежної безпеки в Україні, які є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.
Вказані Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.
Згідно пунктів 1, 2, 3 розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів.
Керівник підприємства повинен визначити обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, призначити відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту.
Обов`язки щодо забезпечення пожежної безпеки, утримання та експлуатації засобів протипожежного захисту передбачаються у посадових інструкціях, обов`язках, положеннях про підрозділ.
На кожному об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) повинен бути встановлений протипожежний режим.
Колегія суддів звертає увагу, що законодавство не містить визначення поняття «порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров`ю людей», а відтак, воно є оціночним.
У контексті спірних правовідносин загрозу життю та здоров`ю людей створюють такі порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства, які можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають небезпечні чинники (пункт 32 частини 1  статті 2 Кодексу цивільного захисту України).
Саме такі порушення вимагають вжиття заходів реагування адміністративним судом у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень.
В матеріалах справи також наявний Акт №366 від 18.06.2020 року складений за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногеннрї та пожежної безпеки.
З вказаного акту вбачається, що Комунальним підприємством «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Подільського району» не усунуто 4 виявлених раніше порушень, а саме:
- п. 4 Розділ І, п.п.1 Розділ ІІ, п. 2.23 Розділ ІІІ ППБУ: металеві сходи евакуаційного виходу з другого поверху будівлі операторської не оброблені вогнезахисною сумішшю, із складанням акту про виконані роботи;
- п. 1.2 Розділ V ППБУ: Приміщення не обладнані системою пожежної сигналізації з передаванням тривожних. сповіщень від приладу приймально- контрольного пожежної системи протипожежного захисту будівель (приміщення) на пульт пожежного спостерігання;
- п. 1.2 Розділ V ППБУ: Приміщення не обладнані системою оповіщення про пожежу та управління евакуювання людей;
- п. 1.14 Розділ ІІІ ППБУ: Тимчасові споруди побутового чи іншого призначення, розміщуються на території підприємства на відстані менше 10 м. від інших будівель та споруд.
Разом з тим, всі перелічені в Акті від 18.06.2020 № 366 порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки призводять до загрози життю та здоров`ю людей у випадку виникнення пожежі.
Тобто, вказані порушення є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для людей та навколишнього природного середовища, та, в свою чергу, можуть створювати і небезпеку завдання шкоди життю та здоров`ю людей у процесі самої пожежі.
Відповідно до ч.ч. 1 та 4  ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.
Разом з тим, як вбачається з характеру порушень, встановлених Актом перевірки №358 вони є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для людей та навколишнього природного середовища.
Тобто, виявленні порушення можуть створювати і небезпеку завдання шкоди життю та здоров`ю людей у процесі самої пожежі.
У даному випадку, у спірних правовідносинах суд не наділений повноваженнями органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, які в свою чергу є дискреційними, а тому не може надавати оцінку якості виконаних та усунутих порушень відповідачем.
В силу приписів ст. 6  Закону № 877, перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю) здійснюється на підставі письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням, що в свою чергу є підставою для здійснення позапланової перевірки.
Однак, матеріали справи не містять висновку відповідача про усунення позивачем зафіксованих в акті перевірки порушень.
Таким чином, навіть якщо відповідачем і здійснювалися якісь дії, направлені на виправлення зауважень та приведення стану пожежної й техногенної безпеки у відповідність до спеціальних норм, що, можливо, зменшило ризик, однак це не означає, що вже не існує загрози життю та/або здоров`ю людей, які працюють, перебувають в приміщеннях будинків відпочинку та операторської Комунального підприємства «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Подільського району».
Крім того, згідно апеляційної скарги, відповідач не заперечує проти того, що ним не усунуті всі порушення, зазначені в приписі (та зафіксовані в Акті перевірки).
Водночас, існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування.
Вказані висновки кореспондується із правовою позицією Верховного Суду, яка викладена у постанові від 26.06.2018 по справі № 823/589/16.
Також, згідно правової позиції Верховного Суду, яка викладена у постанові від 28.02.2019 року по справі №810/2400/18, захід реагування не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.
Беручи до уваги вищенаведене у сукупності, колегія суддів приходить висновку, що апелянт не надав належних доказів щодо підтвердження усунення виявлених порушень, а саме: не подано доказів звернення відповідача з відповідними заявами до позивача, в яких би зазначалось про усунення порушень, вказаних в приписі, і проханням провести позапланову перевірку з метою встановлення факту відсутності таких порушень.
З урахування вищевикладеного та беручи до уваги реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей, спричинену виявленими та не усунутими відповідачем порушеннями пожежної безпеки, а також з метою недопущення спричинення шкоди життю чи здоров`ю людей, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції про існування підстав для вжиття заходів державного нагляду (контролю) у вигляді зупинення експлуатації приміщень будинків відпочинку та операторської Комунального підприємства «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Подільського району», до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом знеструмлення та накладення печаток на головний електрощити будівель.
Отже, з огляду на викладене, колегія суддів вважає вірними висновки суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, та зазначає, що доводи апеляційної скарги не знайшли своє підтвердження під час перегляду справи судом апеляційної інстанції та не можуть бути підставою для зміни чи скасування рішення суду першої інстанції в цій частині.
Відповідно до ч. 1  ст. 308 КАС України  суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Згідно ч. 1  ст. 315 КАС України  за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
У відповідності до  ст. 316 КАС України  суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За таких обставин, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції винесене з дотриманням норм процесуального та матеріального права, судом першої інстанції встановлено всі обставини, що мають значення для справи, а доводи апеляційної скарги не спростовують правильність висновків суду першої інстанції, у зв`язку з чим підстав для скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.
Керуючись ст.ст.  308,  310,  315,  316,  321,  322,  328,  329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Комунального підприємства «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Подільського району»- залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 березня 2021 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та в силу частини 5  статті 328 КАС України  оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя                                                             І.О.Лічевецький

суддя                                                                                 В.П.Мельничук

суддя                                                                                 О.М.Оксененко