ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

                                                                                       Головуючий І інстанції: Котеньов О.Г.
13 серпня 2021 р. 	Справа № 520/15116/2020	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Мельнікової Л.В.,
Суддів: Бегунца А.О. ,  Рєзнікової С.С. ,
розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12 січня 2021 року по справі за адміністративним позовом  державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» до Північно-східного офісу Держаудитслужби, про визнання протиправним та скасування висновку, - 
В с т а н о в и в:
03.11.2020 року позивач державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (далі – ДП «НАЕК «Енергоатом») звернувся до суду з позовом, в якому просить:
- визнати протиправним та скасувати висновок від 16.10.2020 року Північно-східного офісу Держаудитслужби України про результати моніторингу закупівлі UА-2020-06-19-002056-а ДСТУ Б Д.1.1-1:2013. Виконання будівельних робіт по технічному переоснащенню по об`єкту: «Модернізація САЕ першої групи надійності (включаючи заміну агрегатів безперервного живлення, щитів постійного струму, акумуляторних батарей та інше), в частині заміни акумуляторних батарей на енергоблоці № 4 Рівненської АЕС" (4 етап - в частині заміни акумуляторної батареї 4ЕА03).
Обґрунтовує позовні вимоги позивач тим, що із наказу відповідача № 191 від 21.09.2020 року та інформації про моніторинг, оприлюднених 21.09.2020 року в ЕСЗ слідує, що моніторинг закупівлі розпочато 22.09.2020 року, відповідно, останнім днем проведення моніторингу є 12.10.2020 року. Висновок про результати моніторингу повинен бути опублікований не пізніше 12.10.2020 року, натомість, датою публікації висновку є 16.10.2020 року, що вказує на недотримання відповідачем вимог  Закону України від 19.09.2019 року № 114-IX «Про внесення змін до Закону України "Про публічні закупівлі" та деяких інших законодавчих актів України щодо вдосконалення публічних закупівель» (далі – Закон № 114-IX)  та, відповідно, на протиправність такого висновку. 
Щодо моніторингу відповідачем питання правильності розміщення інформації про публічну закупівлю, в результаті якого встановлено, що оголошення про проведення відкритих торгів не містить інформацію про мову (мови), якими повинні готуватися тендерні пропозиції, тобто порушено замовником вимоги п. 8 ч. 2  ст. 21 Закону № 114-IX , позивач вважає, що при аналізі даного питання вкрай важливу роль відіграє та обставина, що оголошення про проведення відкритих торгів формується замовником не на особистому інформаційному ресурсі та не у довільній формі. Оголошення про проведення відкритих торгів розміщається і формується у ЕСЗ, як це вказано чинним законодавством. Замовник здійснює формування оголошення про проведення відкритих торгів через авторизоване робоче місце. Замовник обмежений у своїх діях тими алгоритмами функціонування електронної системи закупівель, які у ній встановлені.
Також, позивач зазначив, що попри неможливість внесення інформації про мови, якими повинно бути складено тендерну пропозицію в оголошення про проведення закупівлі, така інформація зазначена у пункті 7 Розділу І тендерної документації, яка є невід`ємною частиною оголошення про закупівлю № UA-2020-06-19-002056-a. Тобто, ним вчинено усіх можливих дій для виконання вимоги п. 8 ч. 2  ст. 21 Закону № 114-IX, а саме наявність інформації про мови у матеріалах закупівлі.
Крім того, позивач зазначив, що у даній закупівлі не встановлено вимоги наявності у предмету закупівлі певних екологічних характеристик. Вказаний пункт тендерної документації містить імперативні приписи лише у першому абзаці і встановлює, що вимоги щодо тих технічних та якісних характеристик, які містяться у Додатку 2 до тендерної документації «Технічна специфікація» є обов`язковими до виконання учасником. Також потрібно прийняти до уваги ту обставину, що «Технічна специфікація», яка є додатком до тендерної документації не містить вимог, які встановлюють екологічні характеристики предмета закупівлі. А у другому абзаці міститься вказівка на те, що якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі повинні відповідати встановленим нормативним актам, які передбачають застосування заходів із захисту довкілля. Тобто, міститься вказівка, що якщо певні характеристики предмета закупівлі стосуватимуться захисту довкілля, вони повинні відповідати встановленим вимогам.
Також, позивач зазначив, що, обсяги робіт та матеріальні ресурси, вказані в Додатку 2 до тендерної документації «Технічна специфікація до предмету закупівлі», були визначені на підставі розробленої проектним інститутом проектно-кошторисної документації, яка пройшла експертизу та, в свою чергу, розроблена з врахуванням оцінки впливу на навколишнє середовище.
Щодо моніторингу відповідачем питання відповідності вимог тендерної документації вимогам  Закону № 114-IX, в результаті якого встановлено, що Додаток № 2 до тендерної документації містить посилання на виробника (Ceresit, СИЛОТРЕМ-ЕП-6, ЕЛОКС, унітерм, Schneider electric, SCaT. KROHNE. WAGO, Retpol, Вавін Україна), обґрунтування яких відсутні, що є порушенням замовником ч. 4  ст. 23 Закону № 114-IX, позивач зазначив, що в процесі розробки проектно-кошторисної документації проектант саме в проектних рішеннях зазначає виробників та марки певних матеріалів з найменшою ціною, яка не може перевищувати рівня цін, зареєстрованих Мінекономіки.
Позивач вважає, що здійснення будівництва та пов`язаних з ним будівельних робіт за договором будівельного підряду підрядник проводить згідно з проектною документацією, що визначає обсяг, зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт, а також кошторисом, що визначає ціну робіт. Вказані документи є обов`язковими та являються невід`ємною частиною цього договору.  У разі відступу від вимог проектної документації суб`єкти містобудування (Замовники та Підрядники, зокрема), в тому числі, якщо вони використовують матеріали відмінних від зазначених в проектній документації виробників, несуть відповідальність у вигляді штрафу.
Щодо моніторингу питання розгляду тендерних пропозицій, в результаті якого встановлено, що учасник ТОВ «Західелектромонтаж» не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим ст. 16 Закону № 114-IX та не відповідає встановленим абз. 1 ч. 3  ст. 22 З Закону № 114-IX   вимогам до учасника відповідно до законодавства, позивач вказує, що саме наявність істотної кількості договорів в довідці ТОВ «Західелектромонтаж» за період з 2014 по 2019 роки свідчить про досвід, кваліфікацію, сумлінний стан виконавської дисципліни даного учасника. До того ж, в складі пропозиції наявні листи подяки та листи - відгуки від ДСП «Чорнобильська АЕС» № 3343/23010000-2018 від 19.09.2018 року, ВП «Хмельницька АЕС» ДП «НАЕК «Енергоатом» № 62-11/2-4884/13272 від 31.12.2019 року, ТОВ «ЮТЕМ-ІНЖИНІРИНГ» № 148/06 від 14.05.2017 року, а також і від ВП «Рівненська АЕС» ДП НАЕК «Енергоатом» № 06І.0-І0/Ю34Е від 12.09.2018 року, № 9365/061 від 01.07.2019 року. Інформація у вище зазначених документах містить в собі строки виконання робіт по договорах та стан договорів та повністю відповідає вимогам щодо довільної форми викладу інформації. Вищезазначені документи містять вичерпну інформацію про виконання робіт ТОВ «ЗЕМ» по аналогічних договорах. Крім того, замовник володіє повною інформацією щодо переліку робіт, обсягів та стану виконання по 20 вказаним в довідці ТОВ «ЗЕМ» договорам, які були укладені з ВП «Рівненська АЕС» ДП НАЕК «Енергоатом», що є цілком достатнім для прийняття рішення про відповідність кваліфікаційним критеріям.
Крім того, позивач зазначив, що вимога щодо підпису та печатки уповноваженої особи на документах стосується лише тих документів, які розробляються безпосередньо учасником. Надані в складі пропозиції листи-відгуки підписані уповноваженими особами підприємств, які видали ці листи, тому наявність підпису та печатки учасника не обов`язкова.
Позивач вказав, що зазначені вище обставини не давали підстав для відхилення тендерної пропозиції ТОВ «Західелектромонтаж» та, відповідно, не є порушенням вимоги абзаців 2 та 3 п. 1 ч. 1  ст. 31 Закону № 114-IX , в частині не відхилення тендерної пропозиції учасника, який не відповідає кваліфікаційним критеріям, установленим  ст. 16 Закону № 114-IX  та абз. 1 ч. 3  ст. 22 Закону № 114-IX. 
          У відзиві на адміністративний позов відповідач Північно-східний офіс Держаудитслужби, не погоджуючись з вимогами позивача, зазначив, що наведені позивачем обставини щодо порушення порядку оприлюднення висновку про результати моніторингу є такими, що не відповідають дійсності, оскільки відповідно до ч. 6 ст. 8 Закону України від 25.12.2015 року № 922-VIII «Про публічні закупівлі» (далі – Закон № 922-VIII) за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання. Днем складення оспорюваного висновку про результати моніторингу являється день закінчення проведення моніторингу закупівлі, а саме 12.10.2020 року. Таким чином, висновок оприлюднений протягом трьох робочих днів з дня складення 16.10.2020 року, у встановлений законом строк.
Щодо порушення позивачем ч. 2 ст. 21 Закону № 114-IX, відповідач вважає, що позивач на 4 сторінці позовної заяви помилково приймає відомості, які містяться в п. 7 розділу 1 тендерної документації за відомості, що повинні міститися в оголошенні про проведення відкритих торгів та наголошує на те, що тендерна документації не являється оголошенням про проведення відкритих торгів. Поданою до суду позовною заявою позивач підтверджує той факт, що п. 6 розділу III тендерної документації вимагається від учасника застосовувати в ході виконання робіт заходи із захисту довкілля без конкретного посилання на маркування, протоколи випробувань або сертифікати. Позивач в тендерній документації лише зазначив, що має відповідати встановленим державним стандартам, зареєстрованим технічним умовам України, тощо. Дане посилання є не конкретизованим та не відповідає ч. 5 ст. 23 Закону № 114-IX.
Також, відповідач вказав, що оскільки позивачем закуповується певний обсяг будівельних робіт з «Виконання будівельних робіт по технічному переоснащенню по об`єкту: «Модернізація САЕ першої групи надійності (включаючи заміну агрегатів безперервного живлення, щитів постійного струму, акумуляторних батарей та інше), в частині заміни акумуляторних батарей на енергоблоці № 4 Рівненської АЕС" (4 етап - в частині заміни акумуляторної батареї 4ЕА03)» останній своєю вимогою щодо застосовування заходів із захисту довкілля фактично встановив екологічні характеристики щодо предмету закупівлі. При цьому не вказавши чіткі, конкретні посилання на маркування, протоколи випробувань або сертифікати, які підтверджують відповідність предмета закупівлі характеристикам, визначені тендерною документацією, що є порушенням ч. 5 ст. 23 Закону № 114-IX.
Щодо порушення позивачем вимог ч. 4 ст. 23 Закону № 114-IX відповідач вказав, що Додаток 2 до тендерної документації містить посилання на виробника (Ceresit, СИЛОТРЕМ-ЕП-6, ЕЛОКС, унітерм, Schneider electric, SCaT, KROHNE, WAGO, Retpol, Вавін, Україна) обґрунтування яких відсутні. Зазначене є порушенням замовником ч. 4 ст. 23 Закону № 114-IX.
Крім того, відповідач зазначив, що моніторингом питання розгляду тендерних пропозицій встановлено, що учасник ТОВ «Західелектромонтаж» не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 Закону та не відповідає встановленим абз. 1 ч. 3  ст. 22 Закону № 114-IX   вимогам до учасника відповідно до законодавства. Моніторингом тендерної пропозиції учасника - переможця встановлено, що в порушення вимог п. 1 розділу III тендерної документації, учасником-переможцем у складі тендерної пропозиції надано незавірені копії відгуків від 31.12.2019 року № 62-11/2-4884/13272 та від 12.09.2018 року № 061.0-10/1034Е (5.3. Довідка виконання аналогічних договорів та відгуки.pdf). Замовником порушено вимоги абзаців 2 та 3 п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону № 114-IX, в частині не відхилення тендерної пропозиції учасника який не відповідає кваліфікаційним критеріям, установленим ст. 16 Закону № 114-IX та абз. 1 ч. 3  ст. 22 цього Закону. Однак, в порушення вимог абзаців другого та третього п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону № 114-IX, замовник не відхилив пропозицію ТОВ «Західелектромонтаж», визначив його переможцем та уклав з ним договір про закупівлю послуг від 28.07.2020 року № 46-122-01-20-099 03.
Також, відповідач зазначив, що наведене позивачем твердження, що вимога щодо підпису та печатки уповноваженої особи на документах стосується лише тих документів, які розробляються безпосередньо учасником не відповідає дійсності, оскільки позивач, самостійно в тендерній документації, а саме в п. 1 розділу III визначив вимогу «всі документи пропозиції подаються в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом завантаження сканованих документів з печаткою та підписом уповноваженої особи або електронних документів.
У відповіді на відзив позивач вказує, що 04.12.2020 року відбулися зміни в ЕСЗ, згідно яких у замовників під час створення оголошення про проведення процедури закупівлі з`явиться можливість в самому оголошенні заповнювати поле «мова (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції...», оскільки з`явилася нова вкладка «Мова та гарантія» (взамін «Гарантія»). Також вказано, що ВП РАЕС не закуповував окремо матеріальні ресурси, вироби і конструкції, які необхідні для виконання будівельних робіт, де необхідно обов`язково вказувати «або аналог», а здійснив закупівлю «робіт».
У запереченнях на відповідь на відзив відповідач зазначив, що в особистому кабінеті замовника, в його профілі наявна колонка «примітки» для заповнення інформації, що вивантажується в електронну систему закупівель на веб портал уповноваженого органу в якості оголошення про проведення процедури закупівлі після накладення електронно-цифрового підпису уповноваженою на те посадовою особою. Зазначена колонка надає замовникам фактичну можливість зазначення в оголошенні про проведення процедури закупівлі інформації про мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції. Окрім того, сам позивач по тексту позовної заяви визнає наявність в своїх діях вищезазначеного порушення закону, однак вважає його формальним. 
Відповідач вважає, що встановивши у договорі про закупівлю перелік заходів, які не допустять завданню шкоди довкіллю та екологічному середовищу, позивач фактично визначив екологічні характеристики предмета закупівлі. При цьому, не вказавши чіткі, конкретні посилання на маркування, протоколи випробувань або сертифікати, які підтверджують відповідність предмета закупівлі таким характеристикам, позивач порушив вимоги ч. 5 ст. 23 Закону № 114-IX.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 12.01.2021 року (рішення ухвалено за правилами спрощеного позовного провадження) у задоволенні адміністративного позову ДП «НАЕК «Енергоатом» відмовлено.
Висновок суду вмотивований тим, що відповідачем дотримано процедуру винесення оскаржуваного висновку, спірний висновок за формою відповідає вимогам  ст. 8 Закону № 922-VIII. 
Також, суд зазначив, що оприлюднення інформації про мову в тендерній документації не може бути альтернативним способом оприлюднення інформації, яку повинно містити оголошення про проведення процедури закупівлі, оскільки це різні документи і вимоги до змісту цих документів регламентовані різними нормами права.
Крім того, суд зазначив, що конструкція норми ч. 4  ст. 23 Закону 922-VIII   передбачає як  обов`язкову наявність посилання «або еквівалент», так і обґрунтування посилання на виробника. Зазначення у позовній заяві обґрунтування посилання на виробника, яке повинно зазначатися в технічній специфікації, що є додатком до тендерної документації, не спростовує порушення позивачем вимог ч. 4  ст. 23 Закону 922-VIII, оскільки таке обґрунтування у складеній позивачем тендерній документації відсутнє.
Також, суд зазначив, що вимога щодо підпису та печатки уповноваженої особи на документах стосується лише тих документів, які розробляються безпосередньо учасником, не може слугувати достатньою підставою для визнання висновків відповідача протиправними, оскільки Замовником самостійно визначено у тендерній документації вимоги щодо засвідчення всіх документів, що подаються у складі тендерної пропозиції
Не погоджуючись із судовим рішенням, в апеляційній скарзі ДП «НАЕК «Енергоатом», посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати судове рішення та прийняти нове про задоволення вимог адміністративного позову ДП «НАЕК «Енергоатом».
Аргументи, наведені позивачем в обґрунтування вимог апеляційної скарги, фактично аналогічні наведеному у позові. Крім того, позивач зазначив, що суд першої інстанції не проаналізував його пояснення, не прийняв до уваги норми п.п. 1, 3 ч. 2.ст. 2 КАС України та п. 3 розділу ІІІ «Порядку заповнення констатуючої частини форми висновку» Порядку заповнення форми про результати моніторингу закупівлі, затвердженого наказом Мінфіну України 08.09.2020 року № 552 щодо вимоги посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Також, позивач зазначив, що суд першої інстанції не врахував, що моніторинг процедури закупівлі відповідач провів вже після визначення переможця торгів. Оскаржуваний висновок відповідач сформулював після того, як він (замовник) та переможець уклали договір на виконання будівельних робіт. Тому він не мав правових підстав для усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором.
Крім того, позивач зазначив, що суд першої інстанції не з`ясував дату складання та затвердження оскаржуваного висновку щодо дотримання відповідачем норм ч. 6 ст. 8 Закону № 922-VIII в частині складання та підпису висновку про результати моніторингу процедури закупівлі 16.10.2020 року. В силу п. 3 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України № 1082 від 11.06.2020 року (чинний на дату розміщення відповідачем інформації про моніторинг у електронній системі закупівель), у разі якщо інформація, розміщена в електронній системі закупівель шляхом завантаження документів, містить відомості, що відрізняються від тих, які розміщені шляхом заповнення електронних полів, автентичною вважається інформація, розміщена шляхом заповнення електронних полів.
Також, позивач зазначив, що суд першої інстанції не прийняв до уваги рішення Конституційного Суду України від 25.01.2012 року № 3-рп/2012 у справі № 1-11/2012, де КСУ наголошує на пропорційності як одному з елементів верховенства права та співмірності між порушенням, яке допустив позивач (замовник), та засобом його усунення (припинення зобов`язання за договором), який визначив відповідач.
Крім того, позивач зазначив, що позиція суду першої інстанції про те, що належним виконанням припису п. 8 ч. 2 ст. 21 Закону № 922-VIII щодо мови під час розміщення оголошення про закупівлю, було розміщення такої інформації у розділі «примітки», який був включений у алгоритм створення оголошення, не підкріплена жодним роз`ясненням уповноважених органів та нічим не аргументована.
У відзиві на апеляційну скаргу відповідач просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції, - без змін. 
Письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом (п. 10 ч. 1 ст. 4 КАС України).
За приписами ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги (ч. 1 ст. 308). 
Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язкової підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 2 ст. 308).
За приписами ч. 1 ст. 78 КАС України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їх представників. 
Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши судове рішення в межах доводів і вимог апеляційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а судове рішення на підставі ст. 316 КАС України слід залишити без змін, з наступних підстав.
Судом установлено, що  Північно-східним офісом Держаудитслужби 21.09.2020 року розпочато моніторинг процедури закупівлі ДП «НАЕК «Енергоатом» виконання будівельних робіт по технічному переоснащенню по об`єкту: «Модернізація САЕ першої групи надійності (включаючи заміну агрегатів безперервного живлення, щитів постійного струму, акумуляторних батарей та інше), в частині заміни акумуляторних батарей на енергоблоці № 4 Рівненської АЕС» (4 етап - в частині заміни акумуляторної батареї 4ЕА03), ДСТУ Б Д. 1.1-1:2013, очікуваною вартістю 3.165.330 грн.
Вказана конкурентна процедура закупівлі - відкриті торги оприлюднена на веб-порталі Уповноваженого органу за номером UA-2020-06-19-002056-a.
За результатами контрольного заходу відповідачем складено та оприлюднено на веб-порталі уповноваженого органу висновок про результати моніторингу закупівлі № 31-41/364, яким встановлено порушення позивачем п. 8 ч. 2 ст. 21, ч. 4 та 5 ст. 23, абзаців 2 та 3 п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону (а.с. 190-193).
Погоджуючись із висновком суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне. 
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначено  Законом № 922-VІІІ.
Відповідно до ч. 1  ст. 8 Закону № 922-VІІІ моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
          Частина 2 ст. 8 Закону № 922-VІІІ визначає, що рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із підстав, визначених цією статтею.
Відповідно до ч. 3  ст. 8 Закону № 922-VІІІ   повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Частиною 4  ст. 8 Закону № 922  передбачено, що строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
Згідно з ч. 6 ст. 8 Закону № 922-VІІІ за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються: 
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Судом встановлено, що на підставі наказу начальника Північно-східного офісу Держаудитслужби № 191 від 21.09.2020 року розпочато моніторинг процедури закупівлі UA-2020-06-19-002056-a. Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі опубліковано 21.09.2020 року.
Відповідно до наданої відповідачем копії висновку про результати моніторингу закупівлі від 12.10.2020 № 31-41/364 дата початку моніторингу закупівлі - 21.09.2020 року, дата закінчення моніторингу - 12.10.2020 року.
Висновок опубліковано 16.10.2020 року із зазначенням дати затвердження керівником органу державного фінансового контролю - 16.10.2020 року.
Таким чином, моніторинг тривав 15 робочих днів, висновок за результатами моніторингу складено у останній день моніторингу, затверджено керівником та опубліковано на третій робочий день після закінчення моніторингу (14 жовтня - вихідний день), а тому з урахуванням приписів  ст. 8 Закону № 922-VІІІ у суду відсутні підстави вважати, що відповідачем порушено процедуру винесення оскаржуваного висновку.
Також, колегія суддів зазначає, що відповідно до  ч. 1  ст. 8 Закону № 922-VІІІ відповідач має право на проведення моніторингу процедури закупівлі після завершення електронного аукціону і до повного виконання вже укладеного договору про закупівлю.
Щодо посилань позивача на невірне зазначення у висновку коду ЄДРПОУ 05425046, колегія суддів зазначає, що оскільки позивач під час проведення даної процедури закупівлі визначив те, що він є замовником у розумінні  Закону № 922-VІІІ, відповідач правомірно вказав код ЄДРПОУ позивача як замовника, що відповідає вимогам ч. 7  ст. 8 Закону № 922-VІІІ. 
З огляду на вищевикладене колегія суддів приходить до висновку, що відповідачем дотримано процедуру винесення оскаржуваного висновку та спірний висновок за формою відповідає вимогам  ст. 8 Закону № 922-VІІІ. 
Зі змісту заяв по суті справи, наданих позивачем та відповідачем, судом встановлено, що між сторонами відсутній спір щодо фактичних обставин справи. Причиною виникнення спору є різне тлумачення сторонами положень  Закону № 922-VІІІ   в частині обов`язку позивача відхилити тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разу невідповідності тендерної пропозиції учасника кваліфікаційним критеріям, порушень вищевказаного закону щодо зазначення у оголошенні про проведення відкритих торгів інформації про мову (мови), якими повинні готуватися тендерні пропозиції, а також щодо недоліків тендерної документації.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до п. 16 ч. 1  ст. 1 Закону № 922-VІІІ оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель - оголошення про проведення відкритих торгів, оголошення про проведення торгів з обмеженою участю та оголошення про проведення конкурентного діалогу.
Згідно з п. 31 ч. 1  ст. 1 Закону № 922-VІІІ тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.
Пунктом 8 ч. 2  ст. 21 Закону № 922-VІІІ визначено, що оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити наступну інформацію - мова (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції.
Водночас згідно з ч. 1 та п. 13 ч. 2  ст. 22 Закону № 922-VІІІ тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.
У тендерній документації зазначаються такі відомості - мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції.
Тобто,  Законом № 922-VІІІ визначено обов`язок Замовника опубліковувати інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні готуватися та бути складені тендерні пропозиції як у оголошенні, так і у тендерній пропозиції відповідно.
Сторонами не заперечувалось, що позивачем у оголошенні не зазначено інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції.
Суд зазначає, що відсутність необхідної графи у електронній формі оголошення не може слугувати підставою для звільнення позивача від виконання обов`язку, визначеного пунктом 8 ч. 2  ст. 21 Закону № 922-VІІІ, адже, як обґрунтовано вказав відповідач, в особистому кабінеті Замовника (профілі) наявна колонка «примітки» для заповнення інформації, що вивантажується в електронну систему закупівель на веб-портал уповноваженого органу в якості оголошення про проведення процедури закупівлі після накладення електронно-цифрового підпису уповноваженою на те посадовою особою. Зазначена колонка надає Замовникам можливість зазначення в оголошенні про проведення процедури закупівлі інформації про мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції.
Колегія судді вважає обґрунтованими твердження відповідача щодо того, що оприлюднення інформації про мову в тендерній документації не може бути альтернативним способом оприлюднення інформації, яку повинно містити оголошення про проведення процедури закупівлі, оскільки це різні документи і вимоги до змісту цих документів регламентовані різними нормами права.
Відповідно до ст. 22 Закону тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу.
Тендерна документація повинна містити: 1) інструкцію з підготовки тендерних пропозицій; 2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені  статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним; 3) інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). При цьому технічна специфікація повинна містити: детальний опис товарів, робіт, послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні та якісні характеристики; вимоги щодо технічних і функціональних характеристик предмета закупівлі у разі, якщо опис скласти неможливо або якщо доцільніше зазначити такі показники; посилання на стандартні характеристики, вимоги, умовні позначення та термінологію, пов`язану з товарами, роботами чи послугами, що закуповуються, передбачені існуючими міжнародними або національними стандартами, нормами та правилами. Технічна специфікація не повинна містити посилання на конкретну торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим, а специфікація повинна містити вираз "або еквівалент". Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі повинні передбачати необхідність застосування заходів із захисту довкілля; 4) кількість товару та місце його поставки; 5) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги; 6) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 7) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов; 8) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота); 9) перелік критеріїв та методику оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги критеріїв. Опис методики оцінки за критерієм "ціна" повинен містити інформацію про врахування податку на додану вартість (ПДВ); 10) строк, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше ніж 90 днів з дати розкриття тендерних пропозицій; 11) інформацію про валюту, у якій повинна бути розрахована і зазначена ціна тендерної пропозиції; 12) інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції; 13) зазначення кінцевого строку подання тендерних пропозицій; 14) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 15) розмір, вид, строк та умови надання, умови повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає його надати); 16) прізвище, ім`я та по батькові, посаду та адресу однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками; 17) у разі закупівлі робіт - вимогу про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт як субпідрядника в обсязі не менше ніж 20 відсотків від вартості договору про закупівлю.
Тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити.
Тендерна документація може містити опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх пропозицій.
Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.
Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників.
Стонами не заперечувалось, що Додаток 2 до тендерної документації містить посилання на виробника (Ceresit, СИЛОТРЕМ-ЕП-6, ЕЛОКС, унітерм, Schneider electric, SCaT, KROHNE, WAGO, Retpol, Вавін, Україна), обґрунтування яких відсутні.
У позовній заяві позивачем вказано, що Додаток 2 до технічних вимог, зокрема, обсяг робіт де зазначені виробники (Ceresit, СИЛОТРЕМ-ЕП-6, ЕЛОКС, унітерм, Schneider electric, SCaT, KROHNE, WAGO, Retpol, Вавін Україна) відповідає проектно-кошторисній документації за робочим проектом: «Технічне переоснащення. Модернізація САЕ першої групи надійності (включаючи заміну АБЖ. ЩПС, АБ і т.і) в частині заміни АБ на енергоблоці №4 Рівненської АЕС», яка розроблена у відповідності до затвердженого  Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України наказом від 16.05.2011 №45 «Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів», підставі ч.1  ст.31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»  та затверджена Експертним звітом №18-0566-19 філії ДП «Укрдержбудекспертиза» у Рівненській області. Склад, порядок розроблення, погодження та затвердження проектної документації для будівництва визначаються «Правилами визначення вартості будівництва» ДСТУ Б Д. 1.1-1:2013, що затверджені наказом Мінрегіонбуду від 05.07.2013 №293 (далі - ДСТУ Б Д.1.1-1:2013).
Позивач вважає, що здійснення будівництва та пов`язаних з ним будівельних робіт за договором будівельного підряду підрядник проводить згідно з проектною документацією, що визначає обсяг, зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт, а також кошторисом, що визначає ціну робіт. Вказані документи є обов`язковими та являються невід`ємною частиною цього договору. Технічна документація визначає обсяг, зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт, що виконуються за договором даного виду.
Колегія суддів зазначає, що вищевикладені зобов`язання підрядника та замовника врегульовано приписами  ст. 877 Цивільного кодексу України (далі- ЦК України), у той час спеціальним законом, який регулює спірні правовідносини, є  Закон № 922-VІІІ, ч. 4 ст. 23 якого чітко визначено, що технічна специфікація не повинна містити посилання на конкретну торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим, а специфікація повинна містити вираз "або еквівалент".
З наявних в матеріалах справи доказів та заяв позивача по суті справи судом встановлено, що позивач у тендерній документації визначив, що вищезгадане посилання на виробника є необхідним, при цьому не навів обґрунтування такої необхідності.
Колегія суддів зазначає, що норми ч. 4  ст. 23 Закону № 922-VІІІ передбачає як  обов`язкову наявність посилання «або еквівалент», так і обґрунтування посилання на виробника. Зазначення у позовній заяві обґрунтування посилання на виробника, яке повинно зазначатися в технічній специфікації, що є додатком до тендерної документації, не спростовує порушення позивачем вимог ч. 4  ст. 23 Закону № 922-VІІІ, оскільки таке обґрунтування у складеній позивачем тендерній документації відсутнє.
З огляду на вищевикладене, колегія суддів погоджується із висновком першої інстанції про обґрунтованість тверджень відповідача щодо порушення позивачем вимог ч. 4  ст. 23 Закону № 922-VІІІ. 
Відповідно до ч.ч. 5, 6  ст. 23 Закону № 922-VІІІ Замовник може вимагати від учасників підтвердження того, що пропоновані ними товари, послуги чи роботи за своїми екологічними чи іншими характеристиками відповідають вимогам, установленим у тендерній документації. У разі встановлення екологічних чи інших характеристик товару, роботи чи послуги замовник повинен в тендерній документації зазначити, які маркування, протоколи випробувань або сертифікати можуть підтвердити відповідність предмета закупівлі таким характеристикам. Маркування, протоколи випробувань та сертифікати повинні бути видані органами з оцінки відповідності, компетентність яких підтверджена шляхом акредитації або іншим способом, визначеним законодавством.
Якщо учасник не має відповідних маркувань, протоколів випробувань чи сертифікатів і не має можливості отримати їх до закінчення кінцевого строку подання тендерних пропозицій із причин, від нього не залежних, він може подати технічний паспорт на підтвердження відповідності тим же об`єктивним критеріям. Замовник зобов`язаний розглянути технічний паспорт і визначити, чи справді він підтверджує відповідність установленим вимогам, із обґрунтуванням свого рішення.
Якщо замовник посилається в тендерній документації на конкретні маркування, протокол випробувань чи сертифікат, він зобов`язаний прийняти маркування, протоколи випробувань чи сертифікати, що підтверджують відповідність еквівалентним вимогам та видані органами з оцінки відповідності, компетентність яких підтверджена шляхом акредитації або іншим способом, визначеним законодавством.
Згідно з положеннями чинного природоохоронного законодавства у сфері захисту довкілля, а саме відповідно до ст.ст.  1,  3 Закону України «Про охорону природного навколишнього середовища»  завданням законодавства про охорону навколишнього природного середовища є регулювання відносин у галузі охорони, використання і відтворення природних ресурсів, забезпечення екологічної безпеки.
Довкіллям є природне навколишнє середовище, сукупність усіх живих і неживих об`єктів, що зустрічаються у певному регіоні.
Основними принципами охорони навколишнього природного середовища є пріоритетність вимог екологічної безпеки, обов`язковість додержання екологічних нормативів та лімітів використання природних ресурсів при здійсненні господарської, управлінської та іншої діяльності, гарантування екологічно безпечного середовища для життя і здоров`я людей.
Стаття 152 Угоди про асоціацію  України з ЄС зобов`язує Україну забезпечити імплементацію в систему публічних закупівель вимог Директиви 2014/24/ЄС Європейського Парламенту і Ради ЄС про державні закупівлі та скасування Директиви 2004/18/EC від 26 лютого 2014 (далі  Директива 2014/24/ЄС), що забезпечують більшу інтеграцію екологічних критеріїв до закуповуваних товарів, робіт і послуг, зокрема: стандартів підтвердження якості продукції та міжнародних стандартів екологічного маркування (статті 74 і 77 Директиви 2014/24 / ЄС); вимог і методів визначення вартості закуплених товарів, робіт і послуг в розрахунку їх повного життєвого циклу і додаткових витрат на екологічні, соціальні та технологічні наслідки їх використання (експлуатації) (статті 31, 68, 78-82 Директиви 2014/24 / ЄС).
Суд зазначає, що після внесення у  Закон № 922-VІІІ   змін  Законом № 114-IX   у технічну специфікацію може бути включена сукупність технічних умов, що визначають характеристики товару (товарів), послуги (послуг) або необхідні для виконання робіт щодо об`єкта будівництва, що можуть включати показники впливу на довкілля і клімат, особливості проєктування (у тому числі  щодо придатності для осіб із обмеженими фізичними можливостями), відповідності, продуктивності, ресурсоефективності, безпечності, процедури забезпечення якості, вимоги щодо найменування продукції, під яким вона продається, термінологію, символи, методику випробувань і тестування, вимоги до пакування, маркування й етикетування, інструкції для користувачів, технологічні процеси й технології виробництва на будь-яких етапах життєвого циклу робіт, товару чи послуги.
Новелою  Закону № 114-IX є норма про те, що якщо крім ціни замовником встановлені інші критерії оцінки відповідно до методики оцінки, до початку електронного аукціону в електронній системі закупівель автоматично визначаються показники інших критеріїв оцінки та приведена ціна, після чого розкривається інформація про приведену ціну та перелік усіх приведених цін тендерних пропозицій/пропозицій, розташованих у порядку від найнижчої до найвищої ціни без зазначення найменувань та інформації про учасників.
Колегія суддів зазначає, що зазначення позивачем у тендерній документації вимог до учасника застосовувати в ході виконання робіт заходи із захисту довкілля без конкретного посилання на маркування, протоколи випробувань або сертифікати суперечить вищенаведеним вимогам закону та може слугувати підставою для помилкового визначення переможця публічної закупівлі послуг, а тому неконкретизовані положення п.6 розділу ІІІ тендерної документації суперечать принципам здійснення публічних закупівель та недискримінації учасників, визначеним  ст. 5 Закону № 922-VІІІ. 
Щодо моніторингу питання розгляду тендерних пропозицій, в результаті якого встановлено, що учасник ТОВ «Західелектромонтаж» не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим ст. 16 Закону та не відповідає встановленим абзацом 1 ч. 3  ст. 22 Закону № 114-IX   вимогам до учасника відповідно до законодавства, колегія суддів зазначає таке.
Відповідно до ч.ч. 1,2  ст. 16 Закону № 922-VІІІ   замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.
Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: 1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій; 2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; 3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів); 4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.
Згідно з п. 5.3.1. розділу III тендерної документації учасники в складі пропозиції повинні надати документ (документи), що підтверджує факт виконання аналогічних робіт на проммайданчиках АЕС або підприємствах енергетичної галузі з позитивними відгуками, вказавши в довідці (довільна форма) перелік робіт, кількість договорів, обсяг та стан виконання.
Як встановлено судом, ТОВ «Західелектромонтаж» надано в складі пропозиції Довідку, яка містить інформацію про виконання аналогічних договорів, в якій вказано 47 договорів, рік початку та рік закінчення (термін виконання договору).
Суд зазначає, що до пропозиції додано листи-подяки та листи-відгуки від ДСП «Чорнобильська АЕС» № 3343/23010000-2018 від 19.09.2018 року, ВП «Хмельницька АЕС» ДП «НАЕК «Енергоатом» № 62-11/2-4884/13272 від 31.12.2019 року, ТОВ «ЮТЕМ-ІНЖИНІРИНГ» № 148/06 від 14.05.2017 року, а також і від ВП «Рівненська АЕС» ДП НАЕК «Енергоатом» № 06І.0-І0/Ю34Е від 12.09.2018 року, № 9365/061 від 01.07.2019 року.
Однак, колегія суддів зауважує, що учасники процедури закупівлі відповідно до п.п. 5.3 п. 5 розділу III тендерної документації, повинні надати позитивні відгуки про виконання аналогічних договорів. На виконання вимог пункту 1 розділу III тендерної документації «всі документи пропозиції подаються в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом завантаження сканованих документів з печаткою* та підписом уповноваженої особи або електронних документів.
Документи мають бути належного рівня зображення (чіткими та розбірливими для читання). Замовником не вимагається від учасників засвідчувати документи (матеріали та інформацію), що подаються у складі пропозиції, печаткою* та підписом уповноваженої особи, якщо такі документи (матеріали та інформація) надані у формі електронного документа через електронну систему закупівель із накладанням кваліфікованого електронного підпису».
Однак моніторингом тендерної пропозиції учасника - переможця встановлено, що в порушення вимог пункту 1 розділу III тендерної документації, учасником-переможцем у складі тендерної пропозиції надано незавірені копії відгуків від 31.12.2019 року № 62-11/2-4884/13272 та від 12.09.2018 року № 061.0-10/1034Е (5.3. Довідка виконання аналогічних договорів та відгуки.pdf). 
Позивачем доказів протилежного до суду не надано.
Аргументи позивача, що вимога щодо підпису та печатки уповноваженої особи на документах стосується лише тих документів, які розробляються безпосередньо учасником, не може слугувати достатньою підставою для визнання висновків відповідача протиправними, оскільки Замовником самостійно визначено у тендерній документації вимоги щодо засвідчення всіх документів, що подаються у складі тендерної пропозиції.
Також позивач вказує, що відгуки № 62-11/2-4884/13272 від 31.12.2019 року та № 061.0- IU/IU34E від 12.09.2018 року належать відокремленим підрозділам юридичної особи ДП «НАЕК «Енергоатом», який і є як юридична особа Замовником закупівлі, а тому вимагати підтвердження або засвідчення власної інформації, викладеної v відгуках, виходить за рамки розумних доводів.
Посилання позивача у означеному аспекті на принцип de minimis non curat lex є неприйнятним з огляду на те, що вказаний принцип може застосовуватись до спірних правовідносин у випадку наявності незначного порушення позивачем вимог  Закону № 922-VІІІ, при цьому у ході судового розгляду судом підтверджено обґрунтованість висновків відповідача щодо декількох порушень позивачем приписів чинного законодавства, які у своїй сукупності дають суду підстави для висновку про правомірність як процедури моніторингу закупівлі, так і оскаржуваного рішення суб`єкта владних повноважень.
Колегія суддів зазначає, що відповідно до  ст. 3 Закону № 922-VІІІ   закупівлі здійснюються за такими принципами: 
добросовісна конкуренція серед учасників; 
максимальна економія та ефективність; 
відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 
недискримінація учасників; 
об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.
Колегія суддів наголошує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 лютого 2010 року у справі  Серявін та інші проти України  зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі  Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі  Трофимчук проти України  ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.
Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Деякі аргументи не можуть бути підставою для надання детальної відповіді на такі доводи.
За приписами ч.1  ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України  кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених  статтею 78 КАС України.
З урахування вказаного вище, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову ДП «НАЕК «Енергоатом».
Інші доводи апеляційної скарги позивача означених висновків колегії суддів не спростовують.
При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (№ 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (№ 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).
Згідно п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
У відповідності до ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Враховуючи те, що справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження, рішення суду апеляційної інстанції не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.
На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 292, 293, 308, 311, 313, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» залишити без задоволення, а рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12 січня 2021  року, - без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя 		Л.В. Мельнікова 	
Судді	   	А.О. Бегунц    С.С. Рєзнікова