Справа № 991/6167/21
Провадження 1-кс/991/6260/21

У Х В А Л А
Іменем України

10 вересня 2021 року м.Київ 

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , детектива ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Києві клопотання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 про арешт майна по кримінальному провадженню № 52020000000000138 від 24.02.2020,

В С Т А Н О В И В:

09.09.2021 до Вищого антикорупційного суду надійшло відповідне клопотання, в якому прокурор прохає накласти арешт на ноутбук Acer, який було вилучено 07.09.2021 під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_6 .
Відповідно до матеріалів клопотання, детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування, а прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора - процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 52020000000000138 від 24.02.2020, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 КК України.
За версією органу досудового розслідування, службові особи АТ «Укрзалізниця» протягом 2016-2020 років створили умови для заволодіння визначеними юридичними особами грошовими коштами АТ «Укрзалізниця» у вигляді оплати за природний газ для потреб відповідного товариства, без укладення договорів за результатами проведення процедур публічних закупівель.
Створені умови полягали в наданні службовими особами АТ «Укрзалізниця» неправомірних економічних переваг обраним постачальникам газу шляхом позбавлення АТ «Укрзалізниця» права на ефективне та прозоре здійснення публічних закупівель, використання економічних переваг конкурентного середовища та добросовісної конкуренції. Так, користуючись створеними умовами, службові особи АТ «Укрзалізниця» протягом 21.01.2016-20.08.2020 здійснили оплату за поставлений газ ТОВ «Юг-Газ» на суму 1 072 349 371,1 грн. та ТОВ «Скела Терциум» на суму 1 887 933 290,46 грн., всього за 326 479,31 тис. м3 природного газу, який вказані постачальники реалізовували в умовах відсутності будь-якої конкуренції зробивши середню націнку понад 1000 грн. за 1 тис. м3, в результаті чого сума заволодіння грошовими коштами АТ «Укрзалізниця» складає понад 326 млн. грн. Крім цього, у листопаді 2019 року АТ «Укрзалізниця» здійснила на користь ТОВ «Укр Газ Ресурс» платіж у розмірі понад 18 мільйонів гривень за природний газ. Проте, ані публічних торгів, ані укладеного договору між сторонами не було.
Водночас органом досудового розслідування встановлено, що протягом 2016 - 2020 років в системі публічних закупівель Prozorro було оголошено процедури закупівель природного газу для потреб АТ «Укрзалізниця»: UA-2016-02-10-000098-c, UA-2016-02-10-000094-c, UA-2016-02-10-000084-c, UA-2016-02-10-000091-c, UA-2016-02-10-000093-c, UA-2016-02-10-000085-c, UA-2016-11-02-000471-с, UA-2016-11-02-000889-a, UA-2016-11-02-000472-с, UA-2016-11-02-000470-с, UA-2016-12-31-000011-a, UA-2016-12-31-000010-a, ua-2016-12-31-000012-a, UA-2017-12-22-002218-b, UA-2017-12-22-001603-a, UA-2017-12-22-002258-b, UA-2017-12-22-001555-a, UA-2019-01-09-001579-c, UA-2019-01-09-001581-c, UA-2019-01-09-000424-b, UA-2019-01-09-001112-a. Втім, жодна із вказаних закупівель не відбулася з причин неналежного змісту документації конкурсних торгів або ненадання роз`яснень учасникам торгів службовими особами АТ «Укрзалізниця» відповідальними за проведення закупівлі.
Вказані дії службових осіб АТ «Укрзалізниця», на переконання органу досудового розслідування, можуть мати ознаки умисного зриву проведення закупівель газу на відкритих конкурсних торгах, наслідком якого стали закупівлі всупереч Закону України «Про публічні закупівлі» протягом 2016-2020 років природного газу без укладення договорів за результатами тендерних процедур.
До того ж, Державною аудиторською службою України в ході проведення аудиту діяльності АТ «Укрзалізниця» виявлено порушення, пов`язані із закупівлею природного газу філією «Центр забезпечення виробництва» АТ «Укрзалізниця» у постачальників ТОВ «Скела Терциум», ТОВ «Юг-Газ» та ТОВ «Укр Газ Ресурс» в 2017-2020 роках, що мало наслідком придбання природного газу за цінами, вищими, ніж середньозважені ціни на нерегульованому сегменті ринку та призвело до непродуктивних (зайвих) витрат на суму 185 млн. гривень (без ПДВ).
Таким чином в діях службових осіб АТ «Укрзалізниця» вбачаються ознаки змови на заволодіння грошовими коштами АТ «Укрзалізниця» з представниками ТОВ «Юг-Газ» та ТОВ «Скела Терциум».
У ході досудового розслідування, 07.09.2021 детективами Національного антикорупційного бюро України, на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду, проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 . За результатами даного обшуку вилучено:
- ноутбук Acer Aspire 5377-373G32 s/n LXRN50CO561411CFA01601 із зарядним пристроєм.
Постановою детектива Національного антикорупційного бюро України від 08.09.2021, вищевказаний носій інформації визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 52020000000000138.
На підтвердження права власності та користування на вилучену річ, прокурором надано копію протоколу обшуку від 07.09.2021, відповідно до якого і був вилучений ноутбук Acer Aspire.
Необхідність накладення арешту прокурором обґрунтовується метою забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки відповідний носій інформації може містити відомості, що мають значення для досудового розслідування.
У судовому засіданні представник сторони обвинувачення - детектив Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_3 , діючи за дорученням прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 , клопотання підтримав та пояснив, що під час проведення слідчої дії на віднайденому ноутбуці було виявлено файли щодо телефонних з`єднань абонентських номерів телефонів. Один з таких номерів телефонів перебуває у користуванні ОСОБА_7 , яка має відношення до діяльності компанії ТОВ «Скела Терциум». З огляду на викладені обставини та враховуючи, що віднайдений ноутбук може містити інші відомості, які можуть бути доказами скоєного злочину, детективами було прийнято рішення щодо його вилучення з метою детального огляду в приміщенні Національного бюро з залученням відповідного спеціаліста. Посилаючись на викладене та на визнання вилученого ноутбуку речовим доказом, детектив просив клопотання задовольнити у повному обсязі. 
Представник володільця майна - адвокат ОСОБА_4 , у судовому засіданні надав пояснення стосовно того, що у віднайденому ноутбуці не було встановлено жодної системи логічного захисту, доступ, як до самого носія інформації, так і до його вмісту власником не обмежувався, ноутбук було повністю оглянуто детективами під час проведення обшуку та на ньому виявлено лише інформацію щодо телефонних з`єднань абонентських номерів телефонів. Втім, дозвіл на відшукання такої інформації ухвалою слідчого суддів на проведення обшуку не надавався та дана інформація не стосується предмету доказування у даному провадженні. За наведених обставин, оскільки в ході обшуку детективи не виявили на ноутбуці жодної інформації, що стосується досудового розслідування, підстав для його вилучення не було. Разом з цим, адвокатом у судовому засіданні також зазначено, що ні клопотання, ні пояснення детектива, надані у судовому засіданні не містять конкретики щодо наявності на ноутбуці інформації, яка стосується даного кримінального провадження і може бути використана як доказ. Всі пояснення детектива є виключно здогадками сторони обвинувачення. З огляду на відсутність такої інформації на ноутбуці, просив відмовити у задоволенні клопотання про накладення арешту. 
Під час розгляду клопотання слідчим суддею здійснюється фіксація за допомогою технічних засобів у відповідності до положень ч. 4 ст. 107 КПК України.

Розглянувши клопотання та додані до нього матеріали, вислухавши позицію учасників судового засідання, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступних висновків
Відповідно до ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.
Частина 3 ст. 132 КПК України зазначає, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:
1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;
2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;
3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Згідно з вимогами ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
В силу вимог ч. 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя при вирішенні питання про арешт майна з метою забезпечення збереження речових доказів, повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна, як доказу у кримінальному провадженні;
3) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
4) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Як вбачається із матеріалів клопотання, детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 24.02.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 52020000000000138, в ході якого перевіряються дії службових осіб АТ «Укрзалізниця» у змові з працівниками та представниками суб`єктів господарювання приватної форми власності - ТОВ «Юг-Газ» та ТОВ «Скела Терциум», що призвели до заволодіння грошовими коштами АТ «Укрзалізниця» в особливо великому розмірі.
Під час досудового розслідування, 07.09.2021 детективами Національного антикорупційного бюро України, на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 18.08.2021, проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 . За результатами даного обшуку вилучено: 
- ноутбук Acer Aspire 5377-373G32 s/n LXRN50CO561411CFA01601 із зарядним пристроєм.
У зв`язку з тим, що вищезазначений ноутбук є матеріальним об`єктом та може містити інформацію, що має значення для досудового розслідування (містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального правопорушення), постановою детектива Національного антикорупційного бюро України від 08.09.2021, його визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 52020000000000138.
Вирішуючи питання щодо відповідності правової підстави для накладення арешту, слідчий суддя зазначає, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та таке втручання у права і інтереси власника майна виправдовують загальні завдання та мету кримінального провадження. 
Разом з цим, згідно з ч. 7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду. Забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту. У разі необхідності слідчий чи прокурор здійснює копіювання інформації, що міститься в інформаційних (автоматизованих) системах, телекомунікаційних системах, інформаційно-телекомунікаційних системах, їх невід`ємних частинах. Копіювання такої інформації здійснюється із залученням спеціаліста.
У пункті 167 рішення Європейського суду з прав людини у справі «East/West Alliance Limited» проти України» зазначено: «Суд наголошує на тому, що перша та найбільш важлива вимога ст. 1 Першого протоколу та конвенції полягає в тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинне бути законним (справа «Іатрідіс проти Греції»). Вимога щодо законності у розумінні конвенції передбачає дотримання відповідних положень національного законодавства та принципу верховенства права, що включає свободу від свавілля.
Як вбачається із досліджених матеріалів провадження та встановлено із пояснень учасників судового засідання, під час проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_6 доступ до комп`ютерної техніки - ноутбуку Acer Aspire 5377-373G32 не обмежувався його власником та на самому ноутбуці була відсутня система логічного захисту, що надало можливість детективам Національного бюро оглянути вміст зазначеного носія інформації, а також надало можливість здійснити безперешкодне копіювання виявленої на ноутбуці інформації із залученням спеціаліста, без вилучення самого носія. 
Крім того, у даному випадку слідчий суддя розмежовує, що метою проведення обшуку було відшукання саме «інформації», а не «носія інформації». Предметом доказування у кримінальному провадженні № 52020000000000138 від 24.02.2020, є факт заволодіння грошовими коштами АТ «Укрзалізниця» під час закупівлі природного газу для потреб відповідного товариства. Відповідно не можна вважати, що саме вилучений ноутбук є безпосереднім знаряддям злочину. У даному випадку орган досудового розслідування цікавила лише інформація, що на ньому міститься, яка безперешкодно надавалась власником для огляду та при необхідності для копіювання. Таким чином слідчий суддя приходить до висновку про відсутність правової підстави для вилучення під час проведеного обшуку ноутбуку Acer Aspire 5377-373G32 s/n LXRN50CO561411CFA01601 призвело до надмірного втручання у право власності ОСОБА_6 .
Разом з цим слідчий суддя звертає увагу, що під час судового засідання, яке відбулося через три дні після вилучення ноутбуку, детективом не надано ніяких доказів на підтвердження факту наявності на вилученому ноутбуці відомостей, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що є предметом доказування у даному провадженні не дивлячись на його твердження щодо проведення огляду ноутбуку безпосередньо під час обшуку та можливості здійснити додаткові огляди ноутбуку до судового засідання. Виявлена на ноутбуці інформація щодо телефонних з`єднань різних абонентів, на переконання суду, не є тими відомостями, які можуть бути використані як доказ факту та обставин щодо заволодіння грошовими коштами АТ «Укразалізниця». Крім того, матеріали клопотання не містять ніяких підтверджень належності одного з номеру телефонів ОСОБА_8 та доказів її участі у діяльності ТОВ «Скела Терциум». Разом із цим, слідчий суддя звертає увагу і на те, що детективом в судовому засіданні не надано постанову про призначення експертизи та обгрунтування того, що її проведення необхідно разом із інформацією та ноутбуком, у якому така інформація була виявлена. За наведених обставин слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення не доведено відповідності вилученого ноутбуку ознакам ст. 98 КПК України та необхідності вилучення з підстав зазначених у ч. 2 ст. 168 КПК України, що в свою чергу ставить під об`єктивний сумнів необхідність обмеження права власності на відповідну річь шляхом накладення на неї арешту. 
З огляду на викладене, оскільки у судовому засіданні стороною обвинувачення не було доведено наявності правових підстав для накладення арешту на вилучене майно, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора про арешт майна задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 110, 131-132, 170-175, 309 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 про арешт майна по кримінальному провадженню № 52020000000000138 від 24.02.2020, яке було вилучено 07.09.2021 під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 - відмовити.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду.

Слідчий суддя   ОСОБА_1