УХВАЛА

13 вересня 2021 року 
м. Київ
справа № 826/14892/17
адміністративне провадження № К/9901/31115/21  
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Усенко Є.А.,
суддів: Ханової  Р.Ф.,  Блажівської Н.Є., 
розглянув матеріали касаційної скарги Головного управління ДПС у місті Києві, відокремленого підрозділу ДПС України, (далі також ГУ ДПС) на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.07.2021 у справі за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у місті Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,
У С Т А Н О В И В:
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 31.03.2021 у задоволенні позову фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 відмовлено у повному обсязі.
Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.07.2021 рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 31.03.2021 скасовано. Прийнято нову постанову, якою позовні вимоги фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 задоволено повністю. Визнано протиправними та скасовано податкові повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві від 31.10.2017 №0021594204 та від 31.10.2017 №0021604204.
18.08.2021 ГУ ДПС подано до Верховного Суду касаційну скаргу на вищезазначене судове рішення, в якій підставою касаційного оскарження зазначено пункт 1 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС).
Однією з основних засад (принципів) адміністративного судочинства є забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, визначених законом (частина третя   статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, далі - КАС). 
Частиною першою статті 13 КАС   визначено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.
Відповідно до частини першої   статті 328 КАС   учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.
Згідно з пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС   не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього   Кодексу розглядаються за правилами загального провадження), крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього   Кодексу   позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.
Згідно з пунктом 10 частини шостої   статті 12 КАС   для цілей цього   Кодексу   справами незначної складності є справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження. 
За визначенням пункту 20 частини першої   статті 4 КАС   адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.
Системний аналіз вищезазначених положень процесуального закону дає підстави для висновку, що суд має право віднести справу до категорії малозначних за результатами оцінки характеру спірних правовідносин, предмету доказування, складу учасників та інших обставин, крім випадків, передбачених частиною четвертою   статті 12 КАС.
Враховуючи характер правовідносин, з приводу прав і обов`язків сторін в яких виник спір (скасування податкових повідомлень-рішень на загальну суму 257557,07 грн), що є предметом судового розгляду у цій адміністративній справі, предмет доказування, обставини, встановлені судами першої та апеляційної інстанцій, а також доводи, викладені в касаційній скарзі, ця адміністративна справа підпадає під критерії визначення справи незначної складності відповідно до пункту 10 частини шостої статті 12 КАС.
ГУ ДПС у касаційній скарзі наводить доводи, що розгляд цієї справи має значний інтерес та виняткове значення для контролюючого органу, оскільки сприятиме подальшому припиненню і запобіганню порушенням платниками податків прав та інтересів держави, сприятиме формуванню правозастосовчої практики з питання здійснення операцій з постачання вживаних товарів, придбаних у осіб, не зареєстрованих як платники податку, за договорами, що передбачають перехід права власності на такі товари. Однак, такі доводи відповідача не відповідають правовому навантаженню пункту «в» частини п`ятої статті 328 КАС.
Згідно з пунктом 1 частини першої   статті 333 КАС   суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.
Керуючись статтями   248, 328, пунктом 1 частини першої статті   333 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд
УХВАЛИВ:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління ДПС у місті Києві, відокремленого підрозділу ДПС України, на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.07.2021.
Копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження разом з касаційною скаргою та доданими до скарги матеріалами направити скаржнику, а копію касаційної скарги залишити в суді касаційної інстанції.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Судді	Є.А. Усенко Р.Ф. Ханова   Н.Є. Блажівська