Постанова
Іменем України
 
28 липня 2021 року
м. Київ
 
справа № 212/4585/17

провадження № 61-19463св20
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:
головуючого - Червинської М. Є., 
суддів: Бурлакова С. Ю., Жданової В. С., Зайцева А. Ю., Коротуна В. М. (суддя-доповідач),
 
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ,
відповідач - приватне акціонерне товариство «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат»,
 
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу приватного акціонерного товариства «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» на рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 07 вересня 2020 року у складі судді Ваврушак Н. М. та постанову Дніпровського апеляційного суду від 24 листопада 2020 рокуу складі колегії суддів: 
Зубакової В. П., Барильської А. П., Бондар Я. М.,
 
ВСТАНОВИВ:
 
ІСТОРІЯ СПРАВИ
 
Короткий зміст позовних вимог
 
У червні 2017 року  ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до приватного акціонерного товариства «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» 
(далі - ПрАТ «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат») про відшкодування моральної шкоди, спричиненої смертю батька від професійного захворювання.
 
Позовна заява мотивована тим, що ОСОБА_1 переносить моральні страждання та переживання по вині підприємства - відповідача, в зв`язку зі смертю батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , внаслідок професійного захворювання. Зі смертю батька позивач втратив саме найцінніше, що у них було любов, турботу та підтримку. Працюючи на підприємстві відповідача батько позивача отримав професійне захворювання, що в результаті призвело до його смерті. З моменту смерті по теперішній час позивач переносить моральні страждання та переживання. До сих пір не може повірити та усвідомити в те що трапилося, для нього це є самою значною втратою та горем. Моральних страждань та переживання виражені у порушені привичного способу життя, втрата одного із членів сім`ї вимагає додаткових зусиль для організації життя. Спричинену моральну шкоду позивач оцінює в розмірі по 640 000,00 грн.
 
ОСОБА_1 просив стягнути з ПрАТ «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» на свою користь 640 000,00 грн в порядку компенсації за спричинену моральну шкоду, в зв?язку зі смертю батька, без утримання податку з доходів фізичних осіб та обов?язкових платежів.
 
Заочним рішенням Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 10 жовтня 2017 року позовні вимоги 
ОСОБА_1 задоволено частково.
 
Стягнуто з ПрАТ «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування моральної шкоди в розмірі 75 000,00 грн, без утримання податку з доходу фізичних осіб та інших обов`язкових платежів. 
 
Стягнуто з ПрАТ «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» на користь держави судовий збір в розмірі 640,00 грн.
 
Ухвалою Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 12 березня 2018 року, з урахуванням ухвали Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 25 травня 2020 року про виправлення описки, заяву представника відповідача ПрАТ «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» про поновлення строку на перегляд заочного рішення - задоволено.
 
Заяву представника відповідача ПрАТ «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» перегляд заочного рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 10 жовтня 2017 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ПрАТ «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» про відшкодування моральної шкоди спричиненої смертю батька від професійного захворювання, залишено без задоволення.
 
Короткий зміст заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами
 
У травні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області із заявою про перегляд заочного рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області за нововиявленими обставинами.
 
Заява мотивована тим, що 10 жовтня 2017 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ПрАТ «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» про відшкодування моральної шкоди спричиненої смертю батька від професійного захворювання ухвалено рішення про часткове задоволення позовних вимог та стягнуто на користь позивача моральну шкоду в сумі 75 000,00 грн. Рішення набрало законної сили 14 листопада 2017 року. Підставами звернення до суду були обставини роботи батька позивача на шахті імені Орджонікідзе ДВО «Кривбасруда».
 
У березні 2020 року ОСОБА_1 дізнавшись про правовий висновок Верховного Суду у постанові від 06 лютого 2018 року у справі № 212/5156/15-ц (провадження № 61-1923св18), про те, що ПрАТ «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» є правонаступником прав та обов`язків шахти імені Орджонікідзе ДВО «Кривбасруда», вважав, що наявні підстави для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами, оскільки час роботи батька позивача ОСОБА_2 на шахті імені Орджонікідзе ДВО «Кривбасруда» становить з 1984 року по 1999 рік, та з 1999 року по 2004рік на шахті імені Орджонікідзе ПрАТ «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат», а тому розмір моральної шкоди має бути збільшений до 640 000,00 грн.
 
Одночасно ОСОБА_1 просив поновити строк звернення до суду, з даною заявою.
 
Короткий зміст рішення суду першої інстанції 
 
Рішенням Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 07 вересня 2020 року заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами заочного рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 10 жовтня 2017 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ПрАТ «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» про відшкодування моральної шкоди спричиненої смертю батька від професійного захворювання - задоволено.
 
Заочне рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 10 жовтня 2017 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ПрАТ «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» про відшкодування моральної шкоди спричиненої смертю батька від професійного захворювання - скасовано за нововиявленими обставинами.
 
Позов ОСОБА_1 до ПрАТ «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» про відшкодування моральної шкоди спричиненої смертю батька від професійного захворювання - задоволено частково.
 
Стягнуто з ПрАТ «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування моральної шкоди 120 000,00 грн без урахування податку з доходів фізичних осіб, інших зборів та обов`язкових платежів.
 
Скасовуючи заочне рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 10 жовтня 2017 року за нововиявленими обставинами, суд першої інстанції виходив із того, що наведені у заяві 
ОСОБА_1 обставини, в розумінні статті 423 ЦПК України є нововиявленими обставинами, оскільки після набрання рішенням законної сили виникли нововиявлені обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особам, які зверталися із заявою, на час розгляду справи.

 
Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції 
 
Постановою Дніпровського апеляційного суду від 24 листопада 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.
 
Апеляційну скаргу ПрАТ «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» - залишено без задоволення.
 
Рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 07 вересня 2020 року змінено, збільшено розмір моральної шкоди, стягнутої з ПрАТ «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» на користь ОСОБА_1 з 120 000,00 грн до 200 000,00 грн.
 
В іншій частині рішення суду залишено без змін.
 
Стягнуто з ПрАТ «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» за подання апеляційної скарги позивача на користь держави судовий збір у розмірі 
3 000,00 грн.
 
Збільшуючи розмір відшкодування моральної шкоди, визначений судом першої інстанції, з 120 000,00 грн до 200 000,00 грн, апеляційний суд виходив із того, що судом першої інстанції не було враховано засади розумності, виваженості та справедливості.
 
В іншій частині суд апеляційної інстанції погодився з висновком суду першої інстанції щодо наявності підстав для перегляду рішення за нововиявленими обставинами.
 
Короткий зміст вимог та доводів касаційної скарги
 
24 грудня 2020 року ПрАТ «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» через засоби поштового зв?язку подало до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить скасувати рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 07 вересня 2020 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 24 листопада 2020 року та ухвалити нове рішення, яким відмовити ОСОБА_1 у перегляді рішення за нововиявленими обставинами.
 
Касаційна скарга, мотивована тим, що підстави для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є необґрунтованими.
 
Підставою касаційного оскарження вказаних судових рішень заявник зазначає неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме: суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного суду України від 22 березня 2017 року у справі № 6-210цс17, постанові Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 212/8298/17-ц, постанові Верховного Суду від 11 квітня 2018 року у справі № 392/585/16-ц, постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 грудня 2018 року у справі 
№ 14-463цс18 (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України).
 
Доводи інших учасників справи
 
Відзив на касаційну скаргу не надійшов.
 
Рух касаційної скарги та матеріалів справи
 
Ухвалою Верховного Суду від 28 січня 2021 року відкрито касаційне провадження у даній справі та витребувано матеріали цивільної справи з Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.
 
23 лютого 2021 року матеріали цивільної справи надійшли до Верховного Суду.
 
Ухвалою Верховного Суду від 18 травня 2021 року справу призначено до судового розгляду. 
 
ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ У СКЛАДІ КОЛЕГІЇ СУДДІВ ДРУГОЇ СУДОВОЇ ПАЛАТИ КАСАЦІЙНОГО ЦИВІЛЬНОГО СУДУ 
 
Згідно з положеннями частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
 
Частиною першою статті 400 ЦПК України встановлено, що переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
 
Перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.
 
Фактичні обставини справи
 
Судами попередніх інстанцій встановлено, що 10 жовтня 2017 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ПрАТ «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» про відшкодування моральної шкоди, спричиненої смертю батька від професійного захворювання, ухвалено рішення про часткове задоволення позовних вимог та стягнуто на користь позивача моральну шкоду в сумі 
75 000,00 грн. Рішення набрало законної сили 14 листопада 2017 року. Підставами звернення до суду були обставини роботи батька позивача на шахті імені Орджонікідзе ДВО «Кривбасруда». 
 
Частково задовольняючи позов, суд першої інстанції врахував роз`яснення пункту 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», зокрема врахував характер і тривалість страждань, істотність вимушених змін у його життєвих стосунках, конкретних обставин по справі і наслідків, що наступили та встановив розмір моральної шкоди у меншому розмірі ніж зазначав позивач, а саме - 75 000,00 грн.
 
У травні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду першої інстанції із заявою про перегляд рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 10 жовтня 2017 року, за нововиявленими обставинами, оскільки позивач у березні 2020 року дізнався від свого брата ОСОБА_3 про те, що ПрАТ «ЦГЗК» є правонаступником прав та обов`язків шахти імені Орджонікідзе ДВО «Кривбасруда», де батько позивача працював з 
25 червня 1984 року по 31 грудня 1998 року, що не було враховано судом під час ухвалення оскаржуваного рішення, в зв`язку з чим, вважав, що наявні підстави для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами.
 
Заявник вказував, що правонаступництво прав та обов`язків шахти імені Орджонікідзе ДВО «Кривбасруда» встановлено у постанові Верховного Суду від 06 лютого 2018 року у справі № 212/5156/15-ц (провадження № 61-1923св18).
 
Таким чином, оскільки ухвалюючи рішення про стягнення з ПрАТ «ЦГЗК» на користь позивача моральної шкоди, завданої внаслідок смерті батька, не була врахована робота батька позивача на шахті імені Орджонікідзе ДВО «Кривбасруда», правонаступником якої є ПрАТ «ЦГЗК», де батько позивача працював з 25 червня 1984 року по 31 грудня 1998 року, а була врахована тільки його робота з 1999 року по 2004 року на шахті імені Орджонікідзе ПрАТ «ЦГЗК», тому розмір моральної шкоди, який підлягає стягненню з відповідача на його користь має бути 640 000,00 грн.
 
Задовольняючи заяву ОСОБА_1 про перегляд рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 10 жовтня 2017 року, за нововиявленими обставинами, суд першої інстанції виходив з того, що після набрання рішенням законної сили виникли нововиявлені обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особам, які зверталися із заявою, на час розгляду справи.
 
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права
 
У частинах першій, другій та п`ятій статті 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. 
 
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
 
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
 
Зазначеним вимогам закону оскаржувані судові рішення не відповідають.
 
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
 
Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
 
Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.
 
Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Усебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.
 
Частиною другою статті 423 ЦПК України визначено, що підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 
2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.
 
Не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом (частина четверта стаття 423 ЦПК України).
 
Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин (частина друга стаття 423 ЦПК України. Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктами 1, 2 частини другої статті 423 ЦПК України, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі. Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.
 
При цьому неподання стороною або особою, яка бере участь у справі, доказу, про який їй було відомо та який підтверджує відповідні обставини, а також відмова суду у прийнятті доказів не є підставами для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.
 
Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктами 1, 2 частини другої статті 423 ЦПК України є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.
 
Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.
 
При вирішенні питання про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами суд має виходити з визначених частиною другою статті 423 ЦПК України підстав, перелік яких є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає, та дотримання заявником умов, що містяться в статтях 424, 426 ЦПК України. 
 
Наведені ОСОБА_1 у заяві обставини щодо перегляду заочного рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від
10 жовтня 2017 року в розумінні статті 423 ЦПК України не є нововиявленими обставинами, за яких може бути скасовано судове рішення за правилами Розділу V Глави 3 ЦПК України.
 
Задовольняючи заяву ОСОБА_1 та скасовуючи заочне рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 10 жовтня 2017 року, суд першої інстанції наведених вимог закону не врахував; приймаючи до уваги доводи ОСОБА_1 про існування нововиявлених обставин, зокрема факту правонаступництва ПрАТ «ЦГЗК» прав та обов?язків шахти імені Орджонікідзе ДВО «Кривбасруда», не врахував, що зазначена заявником обставина у розумінні положень ЦПК України не є нововиявленою, а тому вплинути на законність та обґрунтованість судового рішення не могла. Апеляційний суд, здійснюючи апеляційний перегляд справи, вказані недоліки суду першої інстанції не усунув та помилкового погодився з висновком місцевого суду про наявність правових підстав для перегляду заочного рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 
10 жовтня 2017 року за нововиявленими обставинами. 
 
Європейський суд з прав людини зазначив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 40, ЄСПЛ, 3 квітня 2008 року).
 
Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку із нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні і що цей доказ є вирішальним. Ця процедура є характерною для правових систем багатьох держав-учасниць. Зазначена процедура сама по собі не суперечить принципу правової визначеності доти, доки вона використовується задля виправлення помилок, допущених під час здійснення правосуддя (PRAVEDNAYA v. RUSSIA, № 69529/01, § 27, 28, ЄСПЛ, 18 листопада 2004 року).
 
Оскільки судові рішення скасовуються у зв`язку з порушенням судами норм процесуального права, доводи касаційної скарги щодо неправильного застосування судами норм матеріального права Верховним Судом не приймаються, оскільки порушення норм процесуального права є самостійною підставою для скасування судового рішення.
 
Висновки Верховного Суду за результатами розгляду касаційної скарги
 
Відповідно до пунктів 1, 3 частини третьої статті 411 ЦПК України підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є також порушення норм процесуального права, на які посилається заявник у касаційній скарзі, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо: суд не дослідив зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 389 цього Кодексу; або суд розглянув у порядку спрощеного позовного провадження справу, що підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження; або суд необґрунтовано відхилив клопотання про витребування, дослідження або огляд доказів або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи; або суд встановив обставини, що мають суттєве значення, на підставі недопустимих доказів. 
 
Керуючись статтями 400, 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,
 
ПОСТАНОВИВ:
 
Касаційну скаргу приватного акціонерного товариства «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат»задовольнити частково.
 
Рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 07 вересня 2020 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 24 листопада 2020 року скасувати, справу передати на новий розгляд до суду першої інстанції.
 
З моменту прийняття постанови судом касаційної інстанції скасовані рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 
07 вересня 2020 року та постанова Дніпровського апеляційного суду від 
24 листопада 2020 рокувтрачають законну силу та подальшому виконанню не підлягають.
 
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий	М. Є. Червинська        	
Судді: 	С. Ю. Бурлаков        	
 	В. С. Жданова        	
 	А. Ю. Зайцев        	
 	В. М. Коротун