Ухвала
 
28 липня 2021 року
місто Київ
 
справа № 175/4970/19
провадження № 61-11544ск21
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Погрібного С. О. вивчив касаційну скаргу  ОСОБА_1 
на ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 17 липня 2020 року про відкриття апеляційного провадження та постанову Дніпровського апеляційного суду від 09 червня 2021 року
у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Горьківської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Спілка сільського талановитого юнацтва імені Т. Г. Шевченко», Державне підприємство «Науково-виробнича дослідна агрофірма «Наукова» Національної академії аграрних наук України», про визнання права власності на земельну ділянку,
особа, яка подала апеляційну скаргу, - заступник прокурора Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1  08 липня 2021 року із застосуванням засобів поштового зв`язку звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 17 липня 2020 року про відкриття апеляційного провадження та постанову Дніпровського апеляційного суду від 09 червня 2021 року, ухвалити нове рішення, яким закрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою заступника прокурора Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області.
Ухвалою Верховного Суду від 14 липня 2021 року касаційну скаргу залишено без руху та надано заявнику строк для виконання її вимог з метою самостійного визначення та обґрунтування розміру судового збору за подання касаційної скарги на рішення суду апеляційної інстанції, ухваленого у справі з позовними вимогами майнового характеру.
Від заявника у липні  2021 року засобами поштового зв`язку надійшла заява, у якій ОСОБА_1 , обґрунтовуючи розмір сплаченого судового збору, зазначає, що на момент подання позову судовий збір нею сплачено у розмірі 768, 40 грн, під час оскарження рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку судовий збір сплачено у розмірі 1 152, 60 грн (150 % ставки), який стягнуто за наслідками перегляду справи Дніпровським апеляційним судом. Оскільки 100 % ставки за подання позову у цій справі складає 768, 40 грн, відповідно, за подання касаційної скарги судовий збір підлягає сплаті у розмірі 1 536, 80 грн
Верховний Суд, вивчивши доводи заяви ОСОБА_2 , поданої на виконання вимог ухвали суду касаційної інстанції від 14 липня 2021 року, визнає необґрунтованими доводи заявника щодо обґрунтованості розміру судового збору, який підлягає сплаті за подання касаційної скарги у справі за позовними вимогами про визнання права власності на земельну ділянку, тобто вимогами майнового характеру, з огляду на таке.
За змістом рішень судів першої та апеляційної інстанцій ОСОБА_1 у грудні 2019 року звернулася до суду із позовом про:
-          визнання права власності на земельну ділянку, площею 14 953 кв. м, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 ;
До касаційної скарги додано докази на підтвердження сплати судового збору у розмірі 1 536, 80 грн, втім, заявником не наведено обґрунтування розрахунку сплаченого судового збору з врахуванням змісту позовних вимог, разом з цим зміст рішень судів першої та апеляційної інстанції не містить відомостей про ціну позову, зокрема про вартість земельної ділянки, що стало підставою для залишення касаційної скарги ОСОБА_1 без руху.
Згідно із статтею 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, заяви про скасування рішення третейського суду, заяви про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду та заяви про перегляд судових рішень Верховним Судом України.
Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.
ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом у грудні 2019 року.
Відповідно до статті 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2019 рік» установлено на 2019 рік прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2019 року - 1 921 гривню.
Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру встановлюються у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
За правилом пункту 9 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.
Наведене положення процесуального закону визначає обов`язок позивача зазначити та обґрунтувати ціну позову, яка має обраховуватися із вартості нерухомого майна, на яке претендує позивач.
Враховуючи, що із касаційною скаргою звернулася позивач, яка здійснила виклад позовних вимог, Суд визначає обов`язок заявника навести обґрунтування сплаченого судового збору за подання касаційної скарги, зокрема, виходячи із ціни позову щодо позовних вимог майнового характеру, тобто зазначити вартість земельної ділянки, право власності на яку просить визнати ОСОБА_1 , у разі необхідності здійснити його доплату та надати відповідні доказі на підтвердження справляння судового збору.
Згідно із частиною другою статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.
Оскільки заявником сплачено судовий збір за подання касаційної скарги, однак не наведено обґрунтування його розміру Верховний Суд вважає за доцільне продовжити заступнику керівника Київської обласної прокуратури строк для усунення недоліків касаційної скарги.
Керуючись статтею 127 ЦПК України, Верховний Суд
УХВАЛИВ:
Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків у касаційній скарзі тривалістю в десять днів від моменту отримання копії цієї ухвали суду, що не підлягатиме подальшому продовженню.
У разі невиконання у встановлений строк вимог ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                             С. О. Погрібний