КИЇВСЬКОГО АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

ЄУН: 760/16961/21
Справа № 33/824/3597/2021                                                                                       Суддя у І-й інст.: Зуєвич Л.Л.
Категорія: ст.471 МК України                                                                                         Доповідач: Юденко Т.М.

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
 
            02 серпня 2021 року суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду Юденко Т.М., розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності  ОСОБА_1  ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , за апеляційною скаргою представника Київської митниці Держмитслужби Клімова С.Г. на постанову Солом`янського районного суду м. Києва від 02 липня 2021 року, -
 
 В С Т А Н О В И Л А:
 
            Вказаною постановою ОСОБА_1 визнано винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави у розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1 700 (одна тисяча сімсот) гривень.
            Вилучену відповідно до протоколу про порушення митних правил № 0996/10000/21 від 24.05.2021 іноземну валюту в сумі 1 665 (одна тисяча шістсот шістдесят п`ять) євро повернуто ОСОБА_1 .
            Поряд з цим, стягнуто зі ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 454,00 (чотириста п`ятдесят чотири) гривні.
Приймаючи таке рішення, суддя вказав, що у даній справі з одного боку митним органом доведено, та особою, яка притягується до адміністративної відповідальності, фактично не заперечується факт переміщення через зону спрощеного митного контролю валютних цінностей у розмірі, що перевищує 10 000 євро, чим порушено митні правила щодо письмового декларування таких коштів, однак матеріалами справи не спростовано легальне походження коштів та легітимну мету, на яку мали бути спрямовані кошти, що переміщувались особою, а також доведено відсутність умислу особи на вчинення правопорушення (кошти переміщувались без ознак приховування), а тому прийшов до висновку, що в даному випадку штраф в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян буде достатнім для досягнення стримуючого та карального ефекту і запобігання майбутнім порушенням вимоги щодо декларування.
            В апеляційній скарзі представник Київської митниці Держмитслужби С.Г. Клімов вважає, що постанова суду не відповідає нормам чинного законодавства, а тому просить її  скасувати у повному обсязі та постановити нову постанову, якою ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні порушення митних правил за ознаками ст.471 МК України та застосувати до неї стягнення у виді штрафу в розмірі 1700 грн. й конфіскації предметів правопорушення - грошових коштів в сум 1665 ЄВРО, оскільки чинним законодавством не передбачено можливості звільнення правопорушника від застосування щодо нього обов`язкового стягнення, у тому числі й конфіскації предметів порушення митних правил.
 
Заслухавши доповідь судді, пояснення представника Київської митниці ДМС Ніконова Г.В., який підтримав апеляційну скаргу, ОСОБА_1 , яка проти неї заперечила, перевіривши доводи на обґрунтування апеляційної скарги та матеріали адміністративної справи, вважаю, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.
 
Висновок суду першої інстанції щодо винуватості ОСОБА_1 у вчиненні нею адміністративного правопорушення, передбаченого ст.471 МК України, належним чином підтверджений сукупністю наявних в матеріалах справи та перевірених у судовому засіданні доказів, є правильним і в апеляційній скарзі не оскаржується.
            Відповідно до ч.1 ст.466 МК України, адміністративні стягнення за порушення митних правил не може бути застосовано інакше, як на підставі та в порядку, що встановлені цим Кодексом та іншими законами України.
            Згідно приписів ч.2 ст.366 МК України, канал, позначений символами зеленого кольору («зелений коридор»), призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.
            Відповідно до п.4, п.5 ст.366 МК України, громадянин самостійно обирає «зелений коридор» або «червоний коридор» для проходження митного контролю. Обрання «зеленого коридору» вважається заявою громадянина про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження щодо ввезення на митну територію України або ввезення за межі цієї території, та свідчить про факти, що мають юридичне значення.
            Після перетину пасажиром «білої лінії», яка відповідно до п.1.10 Правил застосування спрощеного порядку здійснення митного контролю предметів, що переміщуються громадянами, які прямують авіаційним транспортом, затверджених наказом Державної митної служби України від 18.02.2006 №137, позначає закінчення «зеленого коридору» та після перетину якої настає відповідальність за порушення митних правил, про що зазначено на інформаційному стенді, розміщеному в зоні митного контролю.
            Згідно вимог ч.3 ст.197 МК України, встановлено обмеження щодо ввезення на митну територію України та вивезення за межі митної території України валютних цінностей, а також порядок переміщення їх через митний кордон України, у тому числі особливості декларування валютних цінностей (зокрема, визначення граничних сум валютних цінностей, які підлягають письмовому або усному декларуванню), які можуть встановлюватися Національним банком України.
Відповідно до Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 №3, з 07.02.2019 фізична особа має право ввозити/пересилати в Україну та вивозити/пересилати за межі України готівкову валюту і банківські метали (враховуючи монети, що віднесені до банківських металів) в сумі/вартістю, що не перевищує в еквіваленті 10000 евро, без письмового декларування митному органу. Транскордонне переміщення фізичною особою готівкової валюти і банківських металів в сумі/вартістю, що дорівнює або перевищує в еквіваленті 10000 евро, здійснюється на умовах письмового декларування митному органу в повному обсязі.
При цьому, згідно з п. 18 розділу 1 «Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті», затвердженого постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №5, фізичні особи-резиденти здійснюють валютні операції з транскордонного переміщення валютних цінностей шляхом їх вивезення/ пересилання за межі України в загальній сумі, що перевищує на день вивезення/пересилання в еквіваленті 10000 євро, на підставі документів, що підтверджують зняття цією фізичною особою готівки з власних рахунків у банках і квитанції про здійснення валютно-обмінної операції з цією готівкою (у разі здійснення такої операції) виключно на ту суму, що перевищує на день вивезення/ пересилання в еквіваленті 10000 євро; придбання цією особою банківських металів у банках та/або Національному банку виключно на ту суму, що перевищує на день вивезення/пересилання в еквіваленті 10000 євро.
Згідно з ч. 5 ст. 366 МК України, обрання «зеленого коридору» вважається заявою особи про те, що переміщені нею через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню. Під термін товари підпадає в тому числі і іноземна валюта, згідно з положеннями ст.4 ч.1 б), п.57 МК України.
Відповідно до вимог ст. 197 МК України, на окремі товари встановлюються обмеженні щодо їх переміщення через митний кордон України. В даному випадку такі обмеження встановлені на рівні 10 000 євро, в зв`язку з чим валютні цінності, які переміщував правопорушник, є товарами переміщення яких через митний кордон України обмежене.
З протоколу № 0996/10000/21 від 24.05.2021 про порушення митних правил вбачається, що 24.05.2021 о 17 год. 30 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» ОСОБА_1 , яка прибула до України з Італії м. Мілан, рейсом 312 авіакомпанії «МАУ», для проходження митного контролю громадянка України обралв канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявила про те, що переміщувані нею через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України, тобто своїми діями засвідчила факти, що мають юридичне значення
Під час знаходження в обраному коридорі, ОСОБА_1 було поставлено запитання щодо наявності готівкових коштів, на що вона відповіла, що має приблизно 400 Євро та після пропозиції пред`явити готівку, видала її у розмірі 11 665 євро. Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування та зі слів ОСОБА_1 належить їй особисто.
            Отже, оскільки ОСОБА_1 митної декларації не заповнювала і самостійно обрала форму проходження митного контролю через «зелений коридор», чим засвідчила про відсутність товарів, що підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, або таких, що підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження, і при цьому ввезла на територію України готівку понад вказану суму без декларування та без наявності відповідних документів, в таких діях ОСОБА_1 вбачаються ознаки адміністративного правопорушення, передбачені ст.471 МК України, що правильно встановлено судом і доводам апеляційної скарги не оспорюються.
 
Що стосується накладеного на ОСОБА_1 стягнення, воно є таким, що відповідає вимогам ст.471 МК України, згідно яких порушення порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через «зелений коридор», товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковану норму, переміщення через митний кордон України, тягне за собою накладення штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а у разі якщо безпосередніми предметами правопорушення є товари, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, - також конфіскацію цих товарів.
При цьому судом 1-ї інстанції враховані приписи ч.1 ст.485, ст.ст. 486, 487, 489 МК України та ст.ст. 245, 289 КУпАП, а при вирішенні питання про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 , суд правильно керувався вимогами ч.1 ст.466 МК, ч.1 ст.487 МК України, ст.ст.23,33 КУпАП і врахував ступінь суспільної небезпеки правопорушення, ступінь провини, ставлення до вчиненого, майновий стан, а також обставини, які пом`якшують відповідальність, а саме те, що ОСОБА_2 вперше притягується до адміністративної відповідальності, щиро кається, і матеріалами справи не спростовано легальне походження її грошових коштів.
Крім того, суд 1-ї інстанції обґрунтовано послався на ч.1 ст.1 МК України та нагадав, що законодавство України з питань державної митної справи складається не лише з Конституції України та цього Кодексу, а й інших законів України, що регулюють питання, зазначені у ст.7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів, та навів положення ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод», відповідно до якого кожна фізична або юридична особа має право на повагу до своєї власності. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Отже, суд 1-ї інстанції вирішуючи питання про можливість конфіскації вилученої у ОСОБА_1 валюти, обґрунтовано дійшов висновку, що наміру порушувати митні правила України вона не мала та видала усю валюту, яку мала при собі, що свідчить про те, що ніякого умислу на вчинення правопорушення у неї не було, а зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування, конфіскація якої не залишить ОСОБА_1 її особистих коштів, які мають для неї та її сім`ї вкрай важливе значення. 
З урахуванням наведеного, апеляційний суд погоджується з висновком суду 1-ї інстанції про відсутність підстав по справі для застосування до  ОСОБА_1 конфіскації іноземної валюти, яка є незначною для шкоди, яку вона потенційно могла завдати органам влади, і наміру ухилятися від сплати мита та інших зборів вона не мала, державі шкоди не завдала, а конфіскація вилученої у неї валюти поклало б на неї надмірний індивідуальний тягар. 
Більш того, відповідно ст. 471 МК України (в редакції від 21.07.2021), окремі положення абзацу другого статті 471, а саме «а у разі якщо безпосередніми предметами правопорушення є товари, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, - також конфіскацію цих товарів», визнані такими, що не відповідають Конституції України (є неконституційними), згідно з Рішенням Конституційного Суду № 3-р(II)/2021 від 21.07.2021, а отже такі положення санкції вказаної норми не підлягають застосуванню.
Перевіркою адміністративної справи, порушень КУпАП та МК України, які б потягли за собою скасування рішення суду 1-ї інстанції, як про те йдеться в апеляційній скарзі, не встановлено, а тому постанова суду першої інстанції щодо ОСОБА_1 , як законна та обґрунтована, має бути залишена без зміни, а апеляційна скарга представника Київської митниці Держмитслужби Клімова С.Г., - без задоволення.
Таким чином, керуючись ст.294 КУпАП, суддя Київського апеляційного суду, -
 
ПОСТАНОВИЛА:
 
Апеляційну скаргу представника Київської митниці Держмитслужби Клімова С.Г. залишити без задоволення, а постанову Солом`янського районного суду м. Києва від        02 липня 2021 року відносно ОСОБА_1 -без зміни. 
            Постанова набирає законної сили негайно, є остаточною й оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                Т.М.Юденко