Ухвала
 
30 червня 2021 року
м. Київ
 
справа № 760/17852/16-ц
провадження № 61-9876ск21
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Краснощокова Є. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , на заочне рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 06 березня 2017 року та постанову Київського апеляційного суду від 13 травня 
2021 року у справі за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до Київської міської ради, Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», треті особи: Житлово-будівельний кооператив «Залізничник-4», Реєстраційна служба Головного управління юстиції у м. Києві про визнання недійсним свідоцтва про право власності та визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за законом, 
ВСТАНОВИВ:
Касаційна скарга, подана 14 червня 2021 року, не може бути прийнята Верховним Судом до розгляду, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої 
статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.
Представником ОСОБА_1 - ОСОБА_2 додано до касаційної скарги копію посвідчення учасника бойових дій ОСОБА_1 .
Згідно із пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі 
№ 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19) зазначено, що «відповідно до 
пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень 
статтей 12, 22 Закону № 3551-XII. Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі 
№ 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19) та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі 
№ 490/8128/17 (провадження № К/9901/166/18, К/9901/30220/18)».
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, предметом якого є визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за законом.
Отже, позов у цій справі не стосується соціального і правового захисту учасників бойових дій.  
Тому, ОСОБА_1 слід сплатити судовий збір у порядку та розмірі, визначених Законом України «Про судовий збір».
У частині третій статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та 
у фіксованому розмірі.
Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється  судовий  збір, який  відповідно  до підпункту 7 пункту 1 частини  другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.
Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на час подання позову - 2016 рік) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становила 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати. 
Представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 в свої касаційній скарзі оскаржує рішення суду першої та апеляційної інстанції в частині задоволених позовних вимог, а саме: визнання за ОСОБА_3 права власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 44,70 кв. м, житловою площею 29,30 кв. м в порядку спадкування за законом після померлої
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 та визнання за ОСОБА_4 права власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 44,70 кв. м, житловою площею 29,30 кв. м в порядку спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 . 
Відповідно до статті 176 ЦПК України  ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.
Аналіз скарги та доданих до неї матеріалів не дозволяє встановити ціни позову щодо вимоги майнового характеру, а тому неможливо встановити розмір судового збору, який підлягав сплаті при поданні позовної заяви майнового характеру. 
Таким чином, скаржнику за подання касаційної скарги необхідно сплатити судовий збір за вимогою майнового характеру, розмір якого самостійно визначити та сплатити у розмірі 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви з урахуванням вартості квартири  
АДРЕСА_1 . 
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055).
На підтвердження сплати судового збору скаржнику необхідно надати до суду документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку 
і розмірі. Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».   
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Керуючись статтями 185, 260, 392, 393 ЦПК України,
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , на заочне рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 06 березня 2017 року та постанову Київського апеляційного суду 
від 13 травня 2021 року залишити без руху.
Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                            Є. В. Краснощоков