Справа № 127/27175/20
Провадження № 22-ц/801/1854/2021
Категорія: 76
Головуючий у суді 1-ї інстанції Бессараб Н. М.
Доповідач:Матківська М. В.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2021 року	Справа № 127/27175/20	м. Вінниця	

Вінницький апеляційний суд у складі:
Головуючого: Матківської М. В.
Суддів: Войтка Ю. Б., Міхасішина І. В.
Секретар: Кузьменко Б. І.
За участю: представника відповідача - адвоката Горопашного І.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці цивільну справу за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго»
на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 10 червня 2021 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» про визнання незаконним і скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності,
Рішення ухвалила суддя Бессараб Н. М.
Рішення ухвалено о 10:34 год у м. Вінниці
Повний текст судового рішення складено 22 червня 2021 року,
Встановив:
В грудні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ПрАТ «НЕК «Укренерго» про визнання незаконним і скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, мотивуючи свої вимоги тим, що згідно наказу НЕК «Укренерго» № 503/2 від 04 жовтня 2016 року його переведено на посаду начальника відділу експлуатації будівель та споруд Департаменту електричних підстанцій з 05 жовтня 2016 року.
Відповідно до наказу «Про застосування дисциплінарних стягнень» № 1053-к від 19 жовтня 2020 року йому, як начальнику відділу експлуатації будівель та споруд Південно-Західної ЕС, оголошено догану за порушення трудової дисципліни, невиконання посадових обов`язків та вимог Антикорупційної програми НЕК «Укренерго», внаслідок чого йому не нараховується премія КПЕ за IV квартал 2020 року, а також не застосовуються заохоченням протягом строку дії догани. 
Підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності є висновок комісії від 07 жовтня 2020 року за результатами службового розслідування, проведеного згідно з наказом НЕК «Укренерго» від 15 вересня 2020 року № 386, у якому зазначено, зокрема, що комісією встановлено та підтверджено факт порушення ним пункту 2.23 посадової інструкції, пункту 11.1 та підпункту 3, 4 пункту 5.2 Антикорупційної програми НЕК «Укренерго», оскільки він приховав та не повідомив інформацію про наявність у нього конфлікту інтересів, а також вчиняв дії та приймав рішення в умовах конфлікту інтересів, спрямовані на укладення та виконання НЕК «Укренерго» правочинів з ТОВ «Енергорембудсервіс» у 2018, 2019 та 2020 роках.
Проте, пунктом 11.2. Антикорупційної програми визначено, які випадки є конфліктом інтересів, і ці випадки конфлікту інтересів не можуть бути до нього застосовані через відсутність підстав застосування.
При притягненні його до відповідальності відповідач порушив Порядок проведення службових розслідувань та службових перевірок в ДП «НЕК «Укренерго» від 29 березня 2019 року № 194, а саме не дотримався вимог пунктів 5.1, 5.2, 5.11, 6.5, 7.1 Порядку.
Із висновком про службове розслідування його ознайомили 12 жовтня 2020 року без дотримання вимог, встановлених положенням про службові розслідування. Пояснення у нього були відібрані комплаєнс-офіцером шляхом опитування, яке було схоже на допит, де йому було поставлено 52 запитання по 4 блокам, на які він дав відповідь. Долучити свої письмові пояснення він не мав змоги.
Крім того зазначив, що у нього відсутній конфлікт інтересів, пов`язаний з ТОВ «Енергорембудсервіс» та ним не порушувались вимоги Кодексу законів про працю та Антикорупційної програми НЕК «Укренерго».
Оскаржуваний наказ про притягнення його до дисциплінарної відповідальності не містить фактичних та конкретних даних щодо причин накладення стягнення, загальні формулювання не пояснюють суть порушень трудової дисципліни, допущених ним в роботі, не містить посилань на конкретні обставини вчинення порушення трудової дисципліни та чіткі посилання на неналежність виконання ним посадових обов`язків, що свідчить про відсутність систематичних порушень та систематичного невиконання ним без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, що могло б бути підставою для застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани.
У зв`язку з цим просив визнати незаконним та скасувати наказ № 1035-к «Про застосування дисциплінарних стягнень» від 19 жовтня 2020 року, винесений головою правління ПрАТ «НЕК «Укренерго» Кудрицьким В. Д., в частині, що стосується оголошення догани начальнику відділу експлуатації будівель та споруд Південно-Західної ЕС ОСОБА_1 , ненарахування йому премії КПЕ за IV квартал 2020 року та незастосування заходів заохочення протягом строку дії догани.
Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 10 червня 2021 року позовні вимоги задоволено.
Визнано незаконним та скасовано наказ № 1035-к «Про застосування дисциплінарних стягнень» від 19 жовтня 2020 року, винесений головою правління ПрАТ «НЕК «Укренерго» Кудрицьким В. Д., в частині оголошення догани начальнику відділу експлуатації будівель та споруд Південно-Західної ЕС ОСОБА_1 , ненарахування йому премії КПЕ за IV квартал 2020 року та незастосування заходів заохочення протягом строку дії догани.
Стягнуто з ПрАТ «НЕК «Укренерго» на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати: судовий збір в сумі 840,80 грн. та 5000 грн. у відшкодування витрат на правову допомогу адвоката.
В стягненні решти суми витрат на правову допомогу адвоката відмовлено.
В апеляційній скарзі відповідач ПрАТ «НЕК «Укренерго», пославшись на невідповідність висновків суду обставинам справи, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, порушення норм матеріального і процесуального права, просить рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити позивачу у задоволенні позову та стягнути з позивача на їхню користь 1261,20 грн. витрат по сплаті судового збору за розгляд апеляційної скарги.
Доводи апеляційної скарги полягають в тому, що суд першої інстанції безпідставно не взяв до уваги надані відповідачем докази щодо наявність конфлікту інтересів ОСОБА_1 із ТОВ «Енергорембудсервіс», зокрема: акт № 47-П/Л від 11 травня 2019 року, складений Департаментом ДАБІ у Вінницькій області за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду щодо дотримання суб`єктом господарювання - ТОВ «Енергорембудсервіс» вимог законодавства у сфері провадження господарської діяльності з будівництва об`єктів, що за класом наслідків належать до об`єктів з середніми та значними наслідками, який підписаний на підставі довіреності ТОВ «Енергорембудсервіс» від 06 травня 2019 року ОСОБА_2 - дружиною позивача; копії локальних кошторисів; довідки про вартість виконання будівельних робіт; тендерну документацію на закупівлю послуг; допорогову закупівлю; проект виконання робіт. Судом не враховано, що акт № 47-П/Л від 11 травня 2019 року доводить наявність приватного інтересу у позивача, оскільки його близька особа, а саме - дружина ОСОБА_2 була уповноваженою особою (представником за довіреністю) ТОВ «Енергорембудсервіс», який приймав участь в закупівлях послуг за державні кошти, замовником яких був НЕК «Укренерго», посадовою особою якого є позивач. Також судом не взято до уваги, що в 2017 році одним із засновників ТОВ «Енергорембудсервіс» був батько позивача, а іншим - ОСОБА_3 (дружина безпосереднього підлеглого позивача - ОСОБА_4 , що працює у відділі, який очолює позивач); директором ТОВ «Енергорембудсервіс» з 01 червня 2017 року до 10 грудня 2018 року був ОСОБА_5 , колишній безпосередній підлеглий позивача, а тому позивач зобов`язаний був проінформувати Уповноваженого з реалізації антикорупційної політики НЕК «Укренерго» та безпосереднього керівника про наявність у нього ознак потенційного конфлікту інтересів, отже він порушив пункт 11.2. Антикорупційної програми НЕК «Укренерго».
Також відповідач зазначив про відсутність підстав для стягнення з них на користь позивача витрат на правову допомогу адвоката у розмірі 5000 грн., оскільки докази на підтвердження факту надання правової допомоги позивач в порушення п 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України не подав разом із позовною заявою і позивач не аргументував неможливість надання відповідних документів разом із позовною заявою.
Позивач ОСОБА_1 подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просить залишити оскаржуване рішення суду без змін, а апеляційну скаргу відповідача - без задоволення, пославшись на те, що відповідачем не надано жодного належного доказу на підтвердження законності оскаржуваного наказу та фактів порушення ним своїх трудових обов`язків. В описовій частині оскаржуваного наказу не міститься визначення, який саме дисциплінарний проступок та якої тяжкості вчинив він особисто, та відповідач порушив власний порядок проведення службових розслідувань.
В судовому засіданні представник відповідача підтримав апеляційну скаргу, просить її задовольнити.
Позивач, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився.
Суд апеляційної інстанції, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, заслухавши пояснення, дослідивши матеріали цивільної справи, прийшов до висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення за таких підстав.
Задовільнивши позовні вимоги ОСОБА_1 та визнавши незаконним і скасувавши наказ про оголошення догани позивачу, суд першої інстанції виходив з недоведеності роботодавцем факту порушення позивачем вимог пункту 2.23 посадової інструкції, пункту 11.1. та підпункту 3, 4 пункту 5.2 Антикорупційної програми НЕК «Укренерго» щодо приховування та неповідомлення ОСОБА_1 інформації про наявність у нього конфлікту інтересів, а також щодо вчинення дій та прийняття рішень позивачем в умовах конфлікту інтересів, спрямованих на укладення та виконання НЕК «Укренерго» правочинів з ТОВ «Енергорембудсервіс» у 2018, 2019 та 2020 роках; в оскаржуваному наказі не зазначено, коли мало місце (число, місяць, рік) і в чому конкретно полягає порушення позивачем; під час прийняття оскаржуваного рішення про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани не були дотримані вимоги статті 149 КЗпП України, не встановлено всіх фактичних обставин, не доведено вину позивача у вчиненні ним дисциплінарного проступку, а також причинного зв`язку між наслідками правопорушення та діями працівника.
Такий висновок суду першої інстанції є правильним та обґрунтованим.
Судом встановлено, що з 02 квітня 1999 року позивач ОСОБА_1 працює у НЕК «Укренерго»; з 05 жовтня 2016 року - на посаді начальника відділу експлуатації будівель та споруд Департаменту електричних підстанцій відокремленого підрозділу «Південно-Західна електроенергетична система ДП «НЕК «Укренерго» (том 1 а. с. 20-24).
19 жовтня 2020 року НЕК «Укренерго» видала наказ № 1035-к «Про застосування дисциплінарних стягнень», згідно з пунктом 1 якого оголошено догану за порушення трудової дисципліни, невиконання посадових обов`язків та вимог Антикорупційної програми НЕК «Укренерго» ОСОБА_1 , начальнику відділу експлуатації будівель та споруд Південно-Західної ЕС, та прийнято рішення не нараховувати йому премії КЕП за IV квартал 2020 року, а також не застосовувати заходи заохочення протягом строку дії догани. Підставою зазначено, зокрема, висновок комісії від 07 жовтня 2020 року за результатами службового розслідування, проведеного згідно з наказом НЕК «Укренерго» від 15 вересня 2020 року № 386 (том 1 а. с. 17-19).
У цьому наказі зазначено про встановлення та підтвердження за результатами службового розслідування, яке оформлено висновком комісії від 07 жовтня 2020 року, факту порушення начальником відділу експлуатації будівель та споруд Південно-Західної ЕС ОСОБА_1 вимог пункту 2.23 посадової інструкції, пункту 11.1 та підпункту 3, 4 пункту 5.2 Антикорупційної програми НЕК «Укренерго», що виявилося в тому, що ОСОБА_1 приховав та не повідомив інформацію про наявність у нього конфлікту інтересів, а також вчиняв дії та приймав рішення в умовах конфлікту інтересів, спрямовані на укладання та виконання НЕК «Укренерго» правочинів з ТОВ «Енергорембудсервіс» у 2018, 2019 та 2020 роках.
Із висновку комісії за результатами службового розслідування від 07 жовтня 2020 року вих. № 01/36562, підготовленого на виконання п.п. 2.3 п. 2 наказу НЕК «Укренерго» від 15 вересня 2020 року № 386 «Про проведення службового розслідування», яке тривало в період з 15 вересня 2020 року до 05 жовтня 2020 року, слідує, що комісією в ході проведення службового розслідування встановлено, зокрема, що ОСОБА_1 , починаючи з 2017 року має приватний інтерес в ТОВ «Енергорембудсервіс», що вступає у суперечність з його службовими обов`язками начальника відділу експлуатації будівель та споруд Південно-Західної ЕС, тобто має місце реальний конфлікт інтересів. ОСОБА_1 приховав та не повідомив інформацію про наявність у нього конфлікту інтересів, а також вчинив дії та приймав рішення в умовах конфлікту інтересів, спрямовані на укладення та виконання НЕК «Укренерго» правочинів з ТОВ «Енергорембудсервіс» в 2018, 2019 та 2020 роках, чим порушив Антикорупційну програму НЕК «Укренерго» та власну посадову інструкцію, а саме п. 2.23, яким передбачено обов`язок дотримуватися вимог Антикорупційної програми НЕК «Укренерго». З метою недопущення в подальшому аналогічних зловживань комісія рекомендувала керівництву НЕК «Укренерго», зокрема, розглянути питання щодо застосування заходів дисциплінарного стягнення у вигляді оголошення догани начальнику відділу експлуатації будівель та споруд Південно-Західної ЕС ОСОБА_1 ; а директору Південно-Західної ЕС ОСОБА_6 - вжити невідкладних заходів щодо посилення контролю за виконанням персоналом Південно-Західної ЕС вимог Антикорупційної програми та усунути ОСОБА_1 від ухвалення рішень щодо ТОВ «Енергорембудсервіс» з метою урегулювання конфлікту інтересів (том 1 а. с. 44-55).
Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.
За змістом частини першої статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана чи звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення.
Згідно зі статтею 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.
Порушенням трудової дисципліни є невиконання чи неналежне виконання працівником, без поважних причин, обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. Трудові обов`язки працівника визначаються у посадовій (робочій) інструкції. КЗпП України не містить переліку випадків, у яких може застосовуватися догана чи звільнення. Притягнення до дисциплінарної відповідальності і накладення стягнення - це право роботодавця, а не його обов`язок. При визначенні виду стягнення враховуються і попередня робота працівника, його ставлення до праці. До застосування дисциплінарного стягнення власник повинен зажадати від працівника письмові пояснення. Якщо працівник відмовився від цього, власник повинен скласти акт про відмову від дачі пояснень і провести дисциплінарне розслідування порушення трудової дисципліни. Власник підприємства зобов`язаний, застосовуючи певний вид дисциплінарного стягнення, видати наказ (розпорядження), в якому в обов`язковому порядку вказуються мотиви застосування стягнення.
Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.
Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.
Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.
В наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. 
Наказ про накладення дисциплінарного стягнення повинен обов`язково містити нормативне посилання, тобто роботодавець повинен зазначити назву, статтю, її частину, абзац, пункт, підпункт нормативно-правового акту чи акту локального нормотворення, на підставі якого працівник притягується до дисциплінарної відповідальності.
При розгляді справи про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1 - 149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.
За змістом оскаржуваного наказу № 1035-к від 19 жовтня 2020 року позивачу ОСОБА_1 оголошено догану за порушення трудової дисципліни, невиконання посадових обов`язків та вимог Антикорупційної програми НЕК «Укренерго» та прийнято рішення не нараховувати йому премії КЕП за IV квартал 2020 року, а також не застосовувати заходи заохочення протягом строку дії догани. У наказі зазначено, що за результатами службового розслідування, яке оформлено висновком комісії від 07 жовтня 2020 року, встановлено та підтверджено факт порушення ОСОБА_1 вимог пункту 2.23 посадової інструкції, пункту 11.1 та підпункту 3, 4 пункту 5.2 Антикорупційної програми НЕК «Укренерго», оскільки він приховав та не повідомив інформацію про наявність у нього конфлікту інтересів, а також вчиняв дії та приймав рішення в умовах конфлікту інтересів, спрямовані на укладання та виконання НЕК «Укренерго» правочинів з ТОВ «Енергорембудсервіс» у 2018, 2019 та 2020 роках.
Пунктом 2.23 Типової посадової інструкції начальника відділу експлуатації будівель та споруд Департаменту електричних підстанцій відокремленого підрозділу, затвердженої директором з управління персоналом ДП «НЕК «Укренерго» 04 лютого 2019 року, передбачено обов`язок начальника відділу дотримуватись вимог Антикорупційної програми ДП «НЕК «Укренерго» (том 1 а. с. 58).
У підпунктах 3, 4 пункту 5.2 Антикорупційної програми ПрАТ «НЕК «Укренерго», погодженої наглядовою радою НЕК «Укренерго» 24 квітня 2020 року та затвердженої виконуючим обов`язки голови правління 27 травня 2020 року, передбачено, що працівники НЕК «Укренерго» зобов`язані невідкладно інформувати Уповноваженого, керівника НЕК «Укренерго» про випадки порушення вимог Антикорупційної програми (або про випадки підбурювання до таких дій), вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень іншими працівниками НЕК «Укренерго» або іншими фізичними та юридичними особами, з якими НЕК «Укренерго» перебуває або планує перебувати у ділових відносинах; невідкладно інформувати в порядку, визначеному Антикорупційною програмою, про виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів (а. с. 116).
Згідно з пунктом 11.1 Антикорупційної програми працівник НЕК «Укренерго» зобов`язаний уникати ситуацій, при яких у нього можуть виникнути конфлікти інтересів; письмово повідомляти Уповноваженого або свого безпосереднього керівника не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли він дізнався чи повинен був дізнатися про наявність у нього конфлікту інтересів; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах конфлікту інтересів; вжити заходів щодо врегулювання конфлікту інтересів, рекомендовані уповноваженим.
Конфліктом інтересів, відповідно до п. 11.2 Антикорупційної програми ПрАТ «НЕК «Укренерго», є:
- робота за сумісництвом в компанії, яка є або планує стати контрагентом НЕК «Укренерго» або провадить діяльність з виробництва та/або постачання електричної енергії, а також будь-яка інша робота за сумісництвом, якщо вона заважає виконанню функціональних обов`язків в НЕК «Укренерго» (наприклад, здійснюється у робочий час або іншим чином впливає на результативність роботи працівника в НЕК «Укренерго»);
- проведення переговорів, погодження або укладення договорів від імені НЕК «Укренерго» з контрагентом, в якому співробітник або його близька особа володіє часткою в статутному капіталі або є посадовою особою;
- пряме підпорядкування близьких осіб один одному або прийняття будь-якого управлінського рішення відносно близької особи;
- просування близьких осіб, друзів, знайомих, зокрема неформальне прохання до співробітників НЕК «Укренерго» з приводу працевлаштування вказаних осіб;
- прийняття рішень щодо попереднього роботодавця, який є або планує стати контрагентом НЕК «Укренерго»; 
- володіння часткою в статутному капіталі в будь-якому підприємстві, що є діловим партнером або контрагентом НЕК «Укренерго»; 
- неформальні відносини з державними службовцями, які мають повноваження впливати на діяльність НЕК «Укренерго».
Конфліктом інтересів, згідно із цим пунктом, можуть бути й інші ситуації, при яких виникає суперечливість між приватним інтересом співробітника НЕК «Укренерго» та його службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає або може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття ним рішень, або вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.
Пунктом 11.3 Антикорупційної програми передбачено, що працівники НЕК «Укренерго» зобов`язані не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли дізналися чи повинні були дізнатися про наявність у них реального чи потенційного конфлікту інтересів, письмово повідомляти про це Уповноваженого та свого безпосереднього керівника шляхом заповнення форми, наведеної у додатку 3 до цієї Антикорупційної програми. 
В оскаржуваному наказі № 1035-к від 19 жовтня 2020 року не конкретизовано в чому полягає порушення трудової дисципліни позивачем, не зазначено фактичних обставин такого порушення та коли мало місце порушення (число, місяць, рік), а узагальнено зазначено про те, що ОСОБА_1 приховав та не повідомив інформацію про наявність у нього конфлікту інтересів, а також вчиняв дії та приймав рішення в умовах конфлікту інтересів, спрямовані на укладання та виконання НЕК «Укренерго» правочинів з ТОВ «Енергорембудсервіс» у 2018, 2019 та 2020 роках. 
У висновку комісії за результатами службового розслідування від 07 жовтня 2020 року зазначено, зокрема, про приналежність близьких родичів ОСОБА_1 до ТОВ «Енергорембудсервіс», оскільки батько позивача ОСОБА_7 з 01 червня 2017 року до 31 липня 2017 року був співзасновником ТОВ «Енергорембудсервіс», а дружина позивача ОСОБА_2 як уповноважена особа ТОВ «Енергорембудсервіс» за довіреністю підписала акт № 47 П/Л від 11 травня 2019 року, складений за результатами планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання ТОВ «Енергорембудсервіс» вимог законодавства у сфері провадження господарської діяльності з будівництва об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми та значними наслідками. 
Згідно із цим висновком комісією встановлено наявність у ОСОБА_1 конфлікту інтересів, оскільки він з 2017 року має приватний інтерес в ТОВ «Енергорембудсервіс», що вступає у суперечність з його службовими обов`язками начальника відділу експлуатації будівель та споруд Південно-Західної ЕС, однак в порушення Антикорупційної програми НЕК «Укренерго» та посадової інструкції позивач приховав та не повідомив інформацію про наявність у нього конфлікту інтересів, а також вчинив дії та приймав рішення в умовах конфлікту інтересів, спрямовані на укладення та виконання НЕК «Укренерго» правочинів з ТОВ «Енергорембудсервіс» в 2018, 2019 та 2020 роках.
За правилами ч. 3 ст. 12 та ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Таким чином, виходячи із встановленого процесуальним законом принципу змагальності сторін, саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати належні та допустимі докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку.
Проте, відповідач не надав суду належних і допустимих доказів на підтвердження зазначених у оскаржуваному наказі фактів винного вчинення позивачем дисциплінарного проступку, за що його притягнуто до дисциплінарної відповідальності. Наданими відповідачем письмовими доказами не доведено наявності у позивача конфлікту інтересів, а також вчинення ним дій та прийняття рішень в умовах конфлікту інтересів, спрямованих на укладання та виконання НЕК «Укренерго» правочинів з ТОВ «Енергорембудсервіс» у 2018, 2019 та 2020 роках, де його близькі родичі володіють частковою в статутному капіталі чи є посадовими особами.
Із матеріалів справи встановлено, що батько позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_8 був співзасновником ТОВ «Енергорембудсервіс» з 06 липня 2017 року до 17 жовтня 2017 року. З 17 жовтня 2017 року засновниками ТОВ «Енергорембудсервіс» (код ЄДРПОУ 41370352) є ОСОБА_9 (розмір внеску 30% статутного капіталу) і ОСОБА_10 (розмір внеску 70% статутного капіталу); з 10 грудня 2018 року керівником товариства є ОСОБА_11 (том 1 а. с. 85-89). 
Суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що заперечуючи проти позову, відповідач не надав суду належних доказів на підтвердження фактів підписання у 2018-2020 роках договорів, укладених між НЕК «Укренерго» та ТОВ «Енергорембудсервіс» з боку останнього близькими родичами позивача.
Крім того, із копії довідки № 201/55/101 про можливе порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_1 від 16 січня 2021 року, складеної старшим оперуповноваженим 1-го сектору (протидії корупції) УСР у Вінницькій області ДСР Національної поліції України О. Шмалинюком, слідує, що у зазначеному секторі перебували матеріали щодо порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» начальником відділу експлуатації будівель та споруд ПрАТ «НЕК «Укренерго» Раховським К. В., який, згідно інформації, викладеної у заяві, не повідомив про наявність у нього реального конфлікту інтересів під час закупівель на сайті «Прозоро» з ТОВ «ЕРБС», так як вказане товариство представляє його дружина. 
Як зазначено у цій довідці, аналізуючи зібрані матеріали, НЕК «Укренерго» не надало будь-якої інформації, яка б підтверджувала участь дружини ОСОБА_1 з ТОВ «ЕРБС» та які б підтверджували приватний інтерес ОСОБА_1 до ТОВ «ЕРБС», а тому проведеною перевіркою в діях ОСОБА_1 не встановлено складу адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена ст. 172-7 КУпАП (том 2 а. с. 4-5).
Отже, наданими відповідачем матеріалами не доведено фактів винного вчинення позивачем дисциплінарного проступку, за що його оскаржуваним наказом № 1035-к від 19 жовтня 2020 року притягнуто до дисциплінарної відповідальності.
Крім того, слід зазначити, що згідно зі статтею 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.
Проте, в оскаржуваному наказі № 1035-к від 19 жовтня 2020 року «Про застосування дисциплінарних стягнень» не зазначено дату (число, місяць, рік) вчинення ОСОБА_1 порушення трудової дисципліни, а міститься лише посилання на 2018, 2019, 2020 роки, що позбавляє можливості визначити початок перебігу встановленого ч. 2 ст. 148 КЗпП України шестимісячного з дня вчинення проступку строку накладення дисциплінарного стягнення та перевірити чи не закінчився встановлений для цього строк.
За наведених обставин апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного та обґрунтованого висновку про задоволення позову ОСОБА_1 та визнання незаконним і скасування оскаржуваного ним наказу про притягнення його до дисциплінарної відповідальності.
Доводи апеляційної скарги в тому, що суд першої інстанції безпідставно не взяв до уваги надані відповідачем докази щодо наявність конфлікту інтересів ОСОБА_1 із ТОВ «Енергорембудсервіс», зокрема: акт № 47-П/Л від 11 травня 2019 року, складений Департаментом ДАБІ у Вінницькій області, який підписаний на підставі довіреності ТОВ «Енергорембудсервіс» від 06 травня 2019 року ОСОБА_2 - дружиною позивача; копії локальних кошторисів; довідки про вартість виконання будівельних робіт; тендерну документацію на закупівлю послуг; допорогову закупівлю; проект виконання робіт; та не врахував, що акт № 47-П/Л від 11 травня 2019 року доводить наявність приватного інтересу у позивача, оскільки його близька особа, а саме - дружина ОСОБА_2 була уповноваженою особою (представником за довіреністю) ТОВ «Енергорембудсервіс», який приймав участь в закупівлях послуг за державні кошти, замовником яких був НЕК «Укренерго», посадовою особою якого є позивач, а в 2017 році одним із засновників ТОВ «Енергорембудсервіс» був батько позивача, а іншим - ОСОБА_3 (дружина безпосереднього підлеглого позивача - ОСОБА_4 , що працює у відділі, який очолює позивач); директором ТОВ «Енергорембудсервіс» з 01 червня 2017 року до 10 грудня 2018 року був ОСОБА_5 , колишній безпосередній підлеглий позивача, а тому позивач зобов`язаний був проінформувати Уповноваженого з реалізації антикорупційної політики НЕК «Укренерго» та безпосереднього керівника про наявність у нього ознак потенційного конфлікту інтересів, отже він порушив пункт 11.2. Антикорупційної програми НЕК «Укренерго», не заслуговують на увагу та правильних висновків суду першої інстанції не спростовують.
Зазначені відповідачем: акт № 47-П/Л від 11 травня 2019 року, складений Департаментом ДАБІ у Вінницькій області, який підписаний на підставі довіреності ТОВ «Енергорембудсервіс» від 06 травня 2019 року ОСОБА_2  - дружиною позивача; копії локальних кошторисів, довідки про вартість виконання будівельних робіт, тендерної документації на закупівлю послуг, допорогової закупівлі та проекту виконання робіт суд першої інстанції врахував при ухваленні рішення, дав їм правильну юридичну оцінку, результати якої зазначив в оскаржуваному рішенні.
Відповідач не надав належних та допустимих доказів на підтвердження наявності у позивача конфлікту інтересів, доказів підписання у 2018-2020 роках договорів, укладених між НЕК «Укренерго» та ТОВ «Енергорембудсервіс» з боку останнього близькими родичами позивача, а також доказів того, що у зазначений період близькі особи позивача володіли часткою в статутному капіталі ТОВ «Енергорембудсервіс».
Обставин, які б підтверджували участь дружини ОСОБА_1 у ТОВ «Енергорембудсервіс» та які б підтверджували приватний інтерес ОСОБА_1 до ТОВ «Енергорембудсервіс» (наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена ст. 172-7 КУпАП) не встановлено і старшим оперуповноваженим 1-ого сектору (протидії корупції) УСР у Вінницькій області ДСР Національної поліції України, про що зазначено у довідці № 201/55/101 про можливе порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_1 від 16 січня 2021 року.
Крім того, в оскаржуваному наказі № 1035-к від 19 жовтня 2020 року не конкретизовано, в чому полягає порушення трудової дисципліни позивачем, не зазначено фактичних обставин такого порушення та коли мало місце порушення (число, місяць, рік), що, зокрема, позбавляє можливості перевірити, чи не закінчився встановлений ч. 2 ст. 148 КЗпП України строк накладення дисциплінарного стягнення.
Доводи апеляційної скарги відповідача про відсутність підстав для стягнення з них на користь позивача витрат на правову допомогу адвоката у розмірі 5000 грн. є безпідставними та спростовуються таким.
Статтею 133 ЦПК України встановлено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи (ч. 1). До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу (п. 1 ч. 3).
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Згідно з ч. 3 ст. 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснення ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Частиною 4 цієї статті передбачено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Згідно з частиною шостою цієї статті обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
Відповідно до ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.
Як вбачається із матеріалів справи, у позовній заяві позивач зазначив попередній (орієнтовний) розрахунок витрат на правову допомогу, загальний розмір яких згідно із зазначеним розрахунком склав 8850 грн.
Відповідач подав до суду першої інстанції клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, у якому просив відмовити позивачу у стягнення таких витрат в повному обсязі (том 1 а. с. 162-163).
08 червня 2021 року представник позивача - адвокат Верещак В. М. подав до суду першої інстанції докази понесених позивачем витрат на професійну правову допомогу в загальній сумі 10 000 грн., а саме: копію договору про надання правової (правничої) допомоги від 19 листопада 2020 року, акт прийому-передачі виконаних робіт від 01 червня 2021 року, у якому зазначено перелік наданих послуг (виконаної адвокатом роботи), кількість витраченого часу та вартість послуг, на загальну суму 13 700 грн., розрахункові квитанції № 20-11/20 від 20 листопада 2020 року на суму 4500 грн. та № 21-11/20 від 21 листопада 2020 року на суму 5500 грн. (том 2 а. с. 19-26).
Ухваливши рішення про задоволення позову, врахувавши предмет і зміст позовних вимог, складність справи, час, витрачений адвокатом на виконання відповідних робіт щодо надання правової допомоги позивачу, обсягу наданих адвокатом послуг, а також зважаючи на заяву відповідача про зменшення розміру витрат, суд першої інстанції дійшов висновку про те, що розмір витрат позивача на оплату правничої допомоги є неспівмірним та завищеним, у зв`язку з чим обґрунтовано стягнув з відповідача на користь позивача 5000 грн. в рахунок відшкодування таких витрат.
Доводи відповідача про те, що витрати позивача за надання правової не підлягають стягненню у зв`язку з тим, що докази на підтвердження факту надання правової допомоги позивач в порушення п 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України не подав разом із позовною заявою і позивач не аргументував неможливість надання відповідних документів разом із позовною заявою, є безпідставними, оскільки відповідно до положень ч. 8 ст. 141 ЦПК України докази на підтвердження понесених стороною судових витрат подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. Як вбачається із матеріалів справи докази на підтвердження витрат на професійну правничу допомогу представник позивача подав до суду першої інстанції до закінчення судових дебатів - 08 червня 2021 року, тобто у встановлений процесуальним законом строк.
За наведених обставин апеляційний суд вважає, що рішення суду першої інстанції є законним і обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, в зв`язку з чим не підлягає до скасування, а апеляційна скарга не підлягає до задоволення, оскільки наведені в ній доводи правильність висновків суду не спростовують.
На підставі викладеного і керуючись ст. 367, 374, 375, 381-382 ЦПК України, суд 
Постановив:
Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» залишити без задоволення.
Рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 10 червня 2021 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.
На постанову може бути подана касаційна скарга до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Головуючий	М. В. Матківська  	
Судді	Ю. Б. Войтко  	
  	І. В. Міхасішин  	

Повне судове рішення складено 30 вересня 2021 року