ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/3445/19                                                                       Суддя (судді) першої інстанції: Пащенко К.С.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  06 серпня 2021 року                                                                                            м. Київ
          
Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі: 
головуючого судді                                        Кучми А.Ю., 
суддів                                                            Аліменка В.О., Безименної Н.В.
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс Холдинг» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 березня 2020 року (м. Київ, дата складання повного тексту не зазначається) у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс Холдинг» про застосування заходів реагування,-

В С Т А Н О В И Л А:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві звернулося до суду з позовом, в якому просить:
-          застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень АЗС № 4033 Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс Холдинг», код ЄДРПОУ: 34430873, розташованого за адресою: вул. Кільцева Дорога, 22 в Святошинському районі м. Києва - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки;
-          обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення шляхом опечатування та відімкнення від джерел електроживлення покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві;
-          контроль за виконанням судового рішення щодо усунення Відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що відповідачем порушено вимоги законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, у зв`язку з чим до відповідача необхідно застосувати заходи реагування, спрямовані на недопущення завдання шкоди життю і здоров`ю людей.
У відзиві на позовну заяву, відповідач заперечує проти позову, з огляду на те, що виявлені позивачем порушення самі по собі не створюють безпосереднього ризику виникнення і розвитку пожеж, а в позові зазначено, що порушення можуть створювати небезпеку завдання шкоди життю та здоров`ю людей у процесі самої пожежі.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 березня 2020 року адміністративний позов задоволено.
Відповідач не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просить зазначене рішення скасувати та прийняти нову постанову, якою у задоволенні позову відмовити, при цьому вказує на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, порушення судом норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи. Зазначає, що відповідачем було усунуто більшу кількість виявлених порушень, а наявність решти порушень не вказує на існування загрози життю та здоров`ю людей. Наголошує на протиправності застосування вказаних заходів реагування. 
Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу в якому зазначено про необґрунтованість доводів апеляційної скарги, відсутність підстав для її задоволення та відсутність підстав для скасування рішення суду першої інстанції.
Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - без змін.
Згідно ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, відповідно до Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», з урахуванням постанови Кабінету Міністрів України від 18 грудня 2017 року № 1104 «Про затвердження переліку органів державного нагляду (контролю), на які не поширюється дія Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», наказу МВС України від 02.11.2015 № 1337, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 25.11.2015 за № 1467/27912, Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, затвердженого наказом ДСНС України від 04.02.2013 № 3 та наказів Державної регуляторної служби України від 16.11.2017 № 139 «Про затвердження Плану здійснення комплексних заходів державного нагляду (контролю) на 2018 рік», ДСНС України від 24.11.2017 № 627 «Про затвердження річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю)», ГУ ДСНС України у м. Києві видано наказ від 15.11.2018 № 687 «Про проведення позапланових перевірок».
Згідно вказаного наказу, головному інспектору відділу ПБ УЗНС ГУ ДСНС України у м. Києві Морозову О.В., провідному інспектору відділу ТБ ГУ ДСНС України у м. Києві Олійнику С.П., головному інспектору відділу ЗНС Солом`янського РУ ГУ ДСНС України у м. Києві Нетребі М.П., провідному інспекторі відділу ЗНС Солом`янського РУ ГУ ДСНС України у м. Києві Мирошниченку О.В. доручено в період з 17.12.2018 по 28.12.2018 провести планову перевірку приміщення та території Товариства, розташованого за адресою: м. Київ, вул. Кільцева Дорога, 22, на предмет додержання нормативно-правових актів та нормативних документів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.
Повідомлення від 20.11.2018 № 25/2742 про проведення планової перевірки направлено відповідачу рекомендованим листом з повідомленням про відправлення 22.11.2018, що підтверджується відміткою у повідомленні.
На підставі означеного наказу ГУ ДСНС України у м. Києві видано посвідчення від 14.12.2018 № 4229 на проведення перевірки ТОВ «Альянс Холдинг», що знаходиться відзначеною за адресою.
17.12.2018 посадовими особами позивача вручено начальнику АЗС Товариства Олійнику Р.Д. посвідчення на проведення перевірки від 14.12.2018 № 4229.
За наслідками перевірки складено акт № 291, у відповідності до якого встановлено, що під час здійснення перевірки встановлено, що об`єкт перевірки - приміщення Товариства експлуатується з порушенням правил та норм пожежної та техногенної безпеки, які створюють загрозу життю і здоров`ю людей, а саме:
-          вогнегасник не розміщений шляхом навішування на вертикалі конструкції на висоті не більше 1,5 м від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника;
-          шляхи евакуації захаращенні матеріальними цінностями;
-          дерев`яні елементи покрівлі не оброблено засобами вогнезахисту;
-          електричні проводи прокладені по горючій основі та не відокремленні від горючої поверхні шаром негорючого матеріалу;
-          електричні розетки під прилавком встановлені на горючій основі без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу;
-          групові електрощитки не оснащені схемами підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарату захисту;
-          не проведено перевірку зовнішньої установки блискавкозахисту;
-          складське приміщення не обладнане системою димовидалення;
-          приміщення АЗС не обладнано автоматичною системою пожежогасіння;
-          елементи заповнення прорізу в протипожежній перешкоді, яка відокремлює приміщення складу не відповідає вимогам;
-          приміщення складу не забезпечено необхідною кількістю первинними засобами пожежогасіння;
-          відсутній журнал обліку ремонту устаткування, в якому фіксується кожне ТО, ремонт та перевірка паливо роздавальних колонок;
-          не проведена перевірка ефективності вентиляційної установки спеціалізовано організацією з відміткою в журналі;
-          АЗС не забезпечена дорожніми знаками, що забороняють в`їзд транспортних засобів з небезпечними та вибуховими вантажами на територію АЗС;
-          кошма зберігається не в металевих футлярах з кришками;
-          АЗС не забезпечена плівкоутворювальним піноутворювачем для ліквідації можливих пожеж протипожежною технікою;
-          не відновлене фарбування немеханізованого переносного пожежного інструменту;
-          під сходовою кліткою улаштоване приміщення;
-          на шляху евакуації розташований виступ (перепад висот);
-          на шляху евакуації розташовані розсувні двері;
-          відстань від АЗС до лісового масиву менше 25 метрів (ДБН В.2.2-12:2018 п. 15.2.8 табл. 15.5);
-          висота проходу, що веде до підвальних приміщень менше 1,9 м (ДБН В.1.1-7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва» п. 7.2.8);
-          АЗС не оснащена жорсткою буксирною штангою довжиною не менш 3 м для евакуації транспортних засобів з території АЗС у випадку пожежі;
-          АЗС не обладнана системою раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі їх виникнення і локальною (об`єктовою) системою оповіщення;
-          не погоджено номенклатуру та норми накопичення матеріального резерву підприємства з територіальними органами НС і не затверджені головою комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій райдержадміністрації;
-          не проведено розрахунків потреби та не забезпечено працюючий персонал АЗС засобами індивідуального захисту.

Результати перевірки ТОВ «Альянс Холдинг» оформлено актом від 28.12.2018 № 291, який цього ж дня вручений начальнику АЗС Товариства Олійнику Р.Д. , якого за наслідками перевірки притягнуто до адміністративної відповідальності (протокол КИ № 087304/с95 від 28.12.2018).
На думку позивача, всі виявлені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки зазначені в акті перевірки створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, які працюють, перебувають на об`єкті, що стало підставою для звернення до суду з даним адміністративним позовом.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що доказів усунення виявлених під час перевірки порушень надано не було.
Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.
Відповідно до першого речення ст. 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.
Відповідно до положень ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з Положенням про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, яке затверджено Указом Президента України від 16.01.2013 № 20/2013, Державна служба України з надзвичайних ситуацій є центральним органом виконавчої влади та здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб.
ДСНС здійснює свої повноваження безпосередньо та через територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, а також міжрегіональні (повноваження яких поширюються на кілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи (у разі їх створення).
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V.
Так, ч. 1 ст. 1 Закону № 877, встановлено, що державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Відповідно до положень ч. 6 ст. 7 Закону № 877, за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
Згідно з положеннями ч. 7 ст. 7 Закону № 877, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
У свою чергу, припис - це обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.
Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, регулюються Кодексом цивільного захисту України № 5403 від 02.10.2012.
Відповідно до ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Разом з тим, згідно зі ст. 69 Кодексу цивільного захисту України, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у межах своїх повноважень видають відповідно приписи, розпорядження чи постанови, зокрема, з питань пожежної безпеки у разі, поміж іншого, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, та з питань техногенної безпеки.
Згідно з ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;  6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (ч. 2  ст. 70 Кодексу цивільного захисту України).
Таким чином, ст. ст. 69, 70 Кодексу цивільного захисту України, передбачені різні санкції за порушення вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.
При цьому, з аналізу вищенаведеного вбачається, що застосування заходів реагування можливо у разі виявлення порушень, які реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей та одночасно мають бути співмірними.
Так, у відповідності до п. 26 ч. 1 ст. 2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечним чинником є складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.
Відповідач зазначає, що Товариством частину недоліків усунуто, а частина недоліків не існувала, оскільки є всі необхідні підтверджуючі документи, а з частиною недоліків Товариство не погоджується, а саме:
-          вогнегасник не розміщений шляхом навішування на вертикалі конструкції на висоті не більше 1,5 м від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника (не доведено існування загрози життя та/або здоров`ю людей);
-          шляхи евакуації захаращенні матеріальними цінностями (порушення усунуто);
-          дерев`яні елементи покрівлі не оброблено засобами вогнезахисту (порушення відсутнє, оскільки ППБУ п. 2.5 вимагає проводити обробку горищного покриття, а не перекриття або покрівлю. На будівлі АЗС 4033 горище відсутнє; а також не доведено існування загрози життя та/або здоров`ю людей);
-          електричні проводи прокладені по горючій основі та не відокремленні від горючої поверхні шаром негорючого матеріалу (порушення усунуто);
-          електричні розетки під прилавком встановлені на горючій основі без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу (порушення усунуто);
-          групові електрощитки не оснащені схемами підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарату захисту (порушення усунуто);
-          не проведено перевірку зовнішньої установки блискавкозахисту (порушення усунуто);
-          складське приміщення не обладнане системою димовидалення (порушення відсутнє з огляду на те, що закон зворотної сили немає. АЗС побудовано по проекту, який пройшов комплексу експертизу, у т.ч. з питань відповідності нормам пожежної безпеки, та належним чином введено в експлуатацію у 2000 році державною комісією, у т.ч. за участю представників МНС до набрання чинності нової редакції ППБУ (30.12.2014) та ДБН В.2.5-56:2014 (13.11.2014). Вимоги нових нормативних документів розповсюджується на об`єкти нового будівництва, реконструкції, капітального ремонту, проектування та будівництво яких здійснюється після введення в дію таких нормативних документів; а також не доведено існування загрози життя та/або здоров`ю людей);
-          приміщення АЗС не обладнано автоматичною системою пожежогасіння (порушення відсутнє з огляду на те, що закон зворотної сили немає. АЗС побудовано по проекту, який пройшов комплексу експертизу, у т.ч. з питань відповідності нормам пожежної безпеки, та належним чином введено в експлуатацію у 2000 році державною комісією, у т.ч. за участю представників МНС до набрання чинності нової редакції ППБУ (30.12.2014) та ДБН В.2.5-56:2014 (13.11.2014). Вимоги нових нормативних документів розповсюджується на об`єкти нового будівництва, реконструкції, капітального ремонту, проектування та будівництво яких здійснюється після введення в дію таких нормативних документів; а також не доведено існування загрози життя та/або здоров`ю людей);
-          елементи заповнення прорізу в протипожежній перешкоді, яка відокремлює приміщення складу не відповідає вимогам (порушення відсутнє з огляду на те, що закон зворотної сили немає. АЗС побудовано по проекту, який пройшов комплексу експертизу, у т.ч. з питань відповідності нормам пожежної безпеки, та належним чином введено в експлуатацію у 2000 році державною комісією, у т.ч. за участю представників МНС до набрання чинності нової редакції ППБУ (30.12.2014) та ДБН В.2.5-56:2014 (13.11.2014). Вимоги нових нормативних документів розповсюджується на об`єкти нового будівництва, реконструкції, капітального ремонту, проектування та будівництво яких здійснюється після введення в дію таких нормативних документів; згідно п. 1.2 ДБН В.1.1-7-2016 дія цього ДБН не розповсюджується на об`єкти що експлуатуються; а також не доведено існування загрози життя та/або здоров`ю людей);
-          приміщення складу не забезпечено необхідною кількістю первинними засобами пожежогасіння (порушення усунуто);
-          відсутній журнал обліку ремонту устаткування, в якому фіксується кожне ТО, ремонт та перевірка паливо роздавальних колонок (не відповідає дійсності, оскільки зазначений журнал в наявності на АЗС та надавався при перевірці; а також не доведено існування загрози життя та/або здоров`ю людей);
-          не проведена перевірка ефективності вентиляційної установки спеціалізовано організацією з відміткою в журналі (в процесі усунення; а також не доведено існування загрози життя та/або здоров`ю людей);
-          АЗС не забезпечена дорожніми знаками, що забороняють в`їзд транспортних засобів з небезпечними та вибуховими вантажами на територію АЗС (порушення усунуто);
-          кошма зберігається не в металевих футлярах з кришками (порушення усунуто);
-          АЗС не забезпечена плівкоутворювальним піноутворювачем для ліквідації можливих пожеж протипожежною технікою (в процесі усунення, а також не доведено існування загрози життя та/або здоров`ю людей);
-          не відновлене фарбування немеханізованого переносного пожежного інструменту (порушення усунуто);
-          під сходовою кліткою улаштоване приміщення (порушення відсутнє з огляду на те, що закон зворотної сили немає. АЗС побудовано по проекту, який пройшов комплексу експертизу, у т.ч. з питань відповідності нормам пожежної безпеки, та належним чином введено в експлуатацію у 2000 році державною комісією, у т.ч. за участю представників МНС до набрання чинності нової редакції ППБУ (30.12.2014). Вимоги нових нормативних документів розповсюджується на об`єкти нового будівництва, реконструкції, капітального ремонту, проектування та будівництво яких здійснюється після введення в дію таких нормативних документів. Крім того, зазначене приміщення під сходовою клітиною звільнено від зберігання, у т.ч. тимчасового, будь-якого інвентарю та матеріалу; а також не доведено існування загрози життя та/або здоров`ю людей);
-          на шляху евакуації розташований виступ (перепад висот) (порушення відсутнє, оскільки на шляху евакуації відсутні виступи (перепад висот); а також не доведено існування загрози життя та/або здоров`ю людей);
-          на шляху евакуації розташовані розсувні двері (порушення усунуто, а також не доведено існування загрози життя та/або здоров`ю людей);
-          відстань від АЗС до лісового масиву менше 25 метрів (ДБН В.2.2-12:2018 п. 15.2.8 табл. 15.5) (порушення відсутнє з огляду на те, що закон зворотної сили немає. АЗС побудовано по проекту, який пройшов комплексу експертизу, у т.ч. з питань відповідності нормам пожежної безпеки, та належним чином введено в експлуатацію у 2000 році державною комісією, у т.ч. за участю представників МНС до набрання чинності нової редакції ППБУ (30.12.2014) та ДБН В.2.2-12:2018 (24.04.2018). Вимоги нових нормативних документів розповсюджується на об`єкти нового будівництва, реконструкції, капітального ремонту, проектування та будівництво яких здійснюється після введення в дію таких нормативних документів; а також не доведено існування загрози життя та/або здоров`ю людей);
-          висота проходу, що веде до підвальних приміщень менше 1,9 м (ДБН В.1.1-7-2016 "Пожежна безпека об`єктів будівництва" п. 7.2.8) (порушення відсутнє з огляду на те, що закон зворотної сили немає. АЗС побудовано по проекту, який пройшов комплексу експертизу, у т.ч. з питань відповідності нормам пожежної безпеки, та належним чином введено в експлуатацію у 2000 році державною комісією, у т.ч. за участю представників МНС до набрання чинності нової редакції ППБУ (30.12.2014) та ДБН В.2.5-56:2014 (13.11.2014). Вимоги нових нормативних документів розповсюджується на об`єкти нового будівництва, реконструкції, капітального ремонту, проектування та будівництво яких здійснюється після введення в дію таких нормативних документів; згідно п. 1.2 ДБН В.1.1-7-2016 дія цього ДБН не розповсюджується на об`єкти що експлуатуються; а також не доведено існування загрози життя та/або здоров`ю людей);
-          АЗС не оснащена жорсткою буксирною штангою довжиною не менш 3 м для евакуації транспортних засобів з території АЗС у випадку пожежі (порушення усунуто);
-          АЗС не обладнана системою раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі їх виникнення і локальною (об`єктовою) системою оповіщення (порушення відсутнє з огляду на те, що ст. 53 п. 1 Кодексу цивільного захисту містить вимогу, за якою усі господарюючі суб`єкти, що експлуатують об`єкти підвищеної небезпеки, зобов`язані встановлювати «Системи..». Відповідно до п. 4 ст. 53 КЦЗ, вимоги до СРВНСО, а також їх улаштування, експлуатації і технічного обслуговування визначаються Правилами, які затверджуються ДСНС. Такі правила були розроблені у 2015 році, однак у реєстрації наказу МВС від 28.08.2015 " 1030 про їх затвердження Мінюст відмовив та повернув їх розробникам на доопрацювання. Нової редакції не оприлюднювалось. На даний час єдиним нормативним документом щодо улаштування СРВНСО є ДБН В.2.5-76:2014 «Автоматизовані системи...», однак його дія розповсюджується на об`єкти нового будівництва, реконструкції, капітального ремонту, які проектуються після набрання чинності вказаного ДБН. АЗС введено в експлуатацію у 2000 році державною комісією, у т.ч. за участю представників МНС до набрання чинності ДБН В.2.5-56:2014 (13.11.2014); а також не доведено існування загрози життя та/або здоров`ю людей);
-          не погоджено номенклатуру та норми накопичення матеріального резерву підприємства з територіальними органами НС і не затверджені головою комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій райдержадміністрації (порушення усунуто);
-          не проведено розрахунків потреби та не забезпечено працюючий персонал АЗС засобами індивідуального захисту (в процесі усунення, а також не доведено існування загрози життя та/або здоров`ю людей).
З матеріалів справи вбачається, що відповідачем надано фототаблиці з усунутими порушеннями; копію технічного звіту випробувань заземлюючих пристроїв; копію журналу обліку ремонту обладнання; копію наряду-заказу на встановлення автоматики дверей.
Разом із тим, з моменту проведення перевірки на адресу позивача не надходило жодних звернень від відповідача з проханням проведення позапланового заходу на об`єкті перевірки розташованого за адресою: вул. Кільцева Дорога, 22 в Святошинському районі м. Києва.
Колегія суддів вважає, що вказані матеріали не є належними і достатніми доказами усунення порушень, які були встановлені під час перевірки, оскільки не містять інформацію щодо усунення виявлених під час перевірки порушень, і у своїй сукупності не дають змогу дійти висновку про усунення усіх порушень.
Відповідач згідно частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» повинен був звернутися з письмовою заявою до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням та для перевірки усунення порушень вимог законодавства виявлених під час планової перевірки.
Натомість матеріали справи не містять висновку позивача щодо усунення відповідачем зафіксованих в акті перевірки порушень, а тому суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що доводи відповідача про відсутність порушень не підтверджені належними доказами.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23 червня 2021 року у справі №640/16673/19. 
Колегія суддів наголошує, що належним доказом усунення порушень є акт перевірки, який би зафіксував відсутність порушення, тому якщо відповідач вважає, що порушення, виявленні під час перевірки відсутні, він може звернутися із заявою про проведення позапланової перевірки до позивача, для встановлення відсутності виявлених порушень.
Суд апеляційної інстанції в даному випадку не є уповноваженим органом щодо встановлення усунення (відсутності) порушень відповідачем.
На переконання колегії суддів виявленні порушення є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для людей та навколишнього природного середовища, та, в свою чергу, можуть створювати і небезпеку завдання шкоди життю та здоров`ю людей у процесі самої пожежі.
При цьому, згідно визначення ДСТУ 2272-06 «Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять» небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опіків, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.
За таких обставин колегія суддів вважає, що суд не може перебирати на себе повноваження органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, які в свою чергу, є дискреційними.
Тобто, дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти, чи не діяти, а якщо діяти, то у виборі варіанту рішення чи дії серед варіантів, що прямо або опосередковано закріплені у законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанту вибору будь-ким.
Акт перевірки та викладені в ньому факти та висновки не є рішеннями суб`єкта владних повноважень, що породжують для суб`єкта певні правові наслідки. Акт перевірки є виключно носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом під час проведення перевірки порушення, обов`язковим документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного суду України від 11.04.2018 по справі № 816/1155/16.
Як убачається зі змісту позовної заяви та доданих до неї матеріалів, застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень, шляхом повного знеструмлення електроживлення, та накладення печаток на електрощити і вхідні двері приміщень будівлі, є заходом, направленим на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Колегія суддів звертає увагу на те, що поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним поняттям, який лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.
Колегія суддів вказує, що, дійсно, перевіряючи обґрунтованість позовних вимог відповідного органу ДСНС України про застосування заходів реагування, суд має перевірити: 1) відповідність виявлених порушень з вимогами законодавства, що регулюють дані правовідносини; 2) встановити обсяг та «вагу» зазначених в акті перевірки порушень на предмет існування реальної загрози життю та здоров`ю людей (працівників, відвідувачів);  3) оцінити зібрані під час розгляду спору по суті докази від усіх сторін на предмет здійснення суб`єктом господарювання заходів по усуненню порушень, виявлених під час перевірочного заходу (вжиття заходів по ініціюванню проведення позапланової перевірки, часткове/повне усунення виявлених порушень, пріоритет усунення реальних загроз над «паперовими порушеннями» тощо); 4) надати оцінку спірним правовідносинам щодо наявності/відсутності підстав для застосування заходів реагування.
Колегія суддів наголошує на тому, що застосування заходів реагування спрямовано не як санкція для відповідача, а виключно для забезпечення безпеки життя та здоров`я людей, які працюють у будівлі та відвідують її, від будь-якого ризику настання небезпечних чинників, а захід реагування має тимчасовий та спонукаючий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення виявлених порушень.
Проте, слід врахувати, що при вирішенні питання про наявність підстав для застосування заходів реагування, у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень, слід виходити з того, чи можуть порушення, що так і не було усунуто призвести до реальної загрози життю та здоров`ю людей, адже важливим та необхідним є дотримання балансу наявності можливого ризику з негативними наслідками для суб`єкта господарювання, пов`язаними з блокуванням роботи, що безперечно тягне за собою певні негативні наслідки.
Твердження апелянта викладені в апеляційній скарзі в жодному разі не свідчить про відсутність потенційної загрози життю та здоров`ю людей.
Слід зазначити, що виявленні порушення, не є формальними та можуть створювати реальну загрозу для життя та здоров`я людей, а тому, колегія суддів підтримує висновок суду першої інстанції про обґрунтованість позовних вимог про необхідність застосування заходів реагування, адже, станом на дату розгляду апеляційної скарги, відповідачем не подано до суду доказів усунення усіх виявлених порушень.
При цьому, процедура відновлення виробництва після застосування судом заходів реагування встановлена ч.5 ст.4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», якою передбачено, що відновлення виробництва або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.
Отже, відповідач у разі усунення недоліків у повному обсязі, виявлених управлінням ДСНС, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не позбавлений можливості звернутися до органу державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення із повідомленням відновлення господарської діяльності.
Натомість, сторонами по справі не вказано про надсилання чи отримання повідомлення про усунення виявлених порушень.
За таких обставин, на підставі вищенаведеного та враховуючи, що відповідач не усунув всіх порушень, які виявлені в ході проведення перевірки, і ті порушення, які на теперішній час продовжують існувати, створюють загрозу життю та здоров`ю людей, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про необхідність застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень АЗС № 4033 Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс Холдинг», код ЄДРПОУ: 34430873, розташованого за адресою: вул. Кільцева Дорога, 22 в Святошинському районі м. Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.
Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .
Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи
Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.
З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду є законним і обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстав для його скасування не має.
Керуючись ст. ст. 242, 243, 251, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів -
П О С Т А Н О В И Л А :
Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс Холдинг» - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 березня 2020 року - без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені ст.ст.  328,  329 КАС України.
Повний текст постанови виготовлено 06.08.2021.

Головуючий суддя:                                                                                        А.Ю. Кучма 

                                                                                                                          В.О. Аліменко

                                                                                                              Н.В. Безименна