УХВАЛА

06 серпня 2021 року 
Київ
справа №640/9679/20
адміністративне провадження №К/9901/26407/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду (далі - Суд):
судді-доповідача - Радишевської О.Р.,
суддів - Кашпур О.В., Уханенка С.А.,
перевіривши касаційну скаргу Державного бюро розслідувань на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 серпня 2020 року і постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 03 червня 2021 року в справі №640/9679/20 за позовом ОСОБА_1 до Державного бюро розслідувань про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,
УСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 ) звернувся до суду з позовом  до Державного бюро розслідувань, у якому просив:
- визнати протиправним і скасувати наказ виконувача обов`язків директора Державного бюро розслiдувань Соколова О.В. вiд 31 березня 2020 року №223-ос «Про звільнення працівників Державного бюро розслідувань», а саме: щодо звільнення ОСОБА_1 з посади начальника Другого слідчого відділу Другого управлiння органiзацiї досудових розслiдувань (Управління з розслідування злочинiв, вчинених працiвниками правоохоронних органiв та у сферi правосуддя) Державного бюро розслідувань з 02 квiтня 2020 року;                     
- визнати протиправними дiї тимчасово виконувача обов`язків директора Державного бюро розслiдувань щодо попередження ОСОБА_1 про наступне вивільнення у зв`язку із скороченням посади державної служби внаслідок зміни структури Державного бюро розслiдувань та вiдповiдно до наказiв Державного бюро розслiдувань вiд 14 лютого 2020 року №42 «Про затвердження структури Державного бюро розслiдувань» та вiд 27 лютого 2020 року №21 ДСК «Про затвердження та введення в дiю штатного розпису центрального апарату Державного бюро розслiдувань на 2020 рiк», а саме: посади начальника Другого слідчого відділу Другого управлiння органiзацiї досудових розслiдувань (Управління з розслідування злочинiв, вчинених працiвниками правоохоронних органiв та у сферi правосуддя) Державного бюро розслідувань;
- поновити на посаді начальника Другого слідчого відділу Другого управління з розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань з 02 квітня 2020 року;
- стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу з 02 квітня 2020 року в зв`язку із незаконним звільненням.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 серпня 2020 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від        03 червня 2021 року (повний текст виготовлено 07 червня 2021 року), позов задоволено частково:
- визнано протиправним і скасовано наказ виконувача обов`язків директора Державного бюро розслідування Соколова О.В. вiд 31 березня 2020 року №223-ос «Про звільнення працівників Державного бюро розслідувань», а саме: щодо звільнення ОСОБА_1 з посади начальника Другого слідчого відділу Другого управління організації досудових розслідувань (Управління з розслідування злочинів, вчинених працівниками правоохоронних органів та у сфері правосуддя) Державного бюро розслідувань з 02 квітня 2020 року;
- поновлено на посаді начальника Другого слідчого відділу Другого управління організації досудових розслідувань (Управління з розслідування злочинів, вчинених працівниками правоохоронних органів та у сфері правосуддя) Державного бюро розслідувань або на іншій рівнозначній посаді з 03 квітня 2020 року;
- стягнуто з Державного бюро розслідувань на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 03 квітня 2020 року в розмірі 393081,60 грн;
- у задоволенні решти позовних вимог відмовлено;
- допущено до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника Другого слідчого відділу Другого управлiння органiзацiї досудових розслiдувань (Управління з розслідування злочинiв, вчинених працiвниками правоохоронних органiв та у сферi правосуддя) Державного бюро розслідувань та стягнення з Державного бюро розслiдувань на користь ОСОБА_1 середнього заробiтку за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць у розмірі 77797, 40 грн.
Ухвалою Верховного Суду від 12 липня 2021 року касаційну скаргу Державного бюро розслідувань на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від                        21 серпня 2020 року і постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від             03 червня 2021 року в справі №640/9679/20 повернуто особі, яка її подала.
16 липня 2021 року до Суду надіслано касаційну скаргу Державного бюро розслідувань на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від                       21 серпня 2020 року і постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від           03 червня 2021 року в справі №640/9679/20.
За правилами частини першої статті 334 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.
Відповідно до пункту 1 частини шостої статті 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є, зокрема, справи щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України «Про запобігання корупції», займають відповідальне та особливо відповідальне становище.
Предметом розгляду цієї справи є: визнання протиправним і скасування наказу про звільнення; визнання протиправними дiй щодо попередження про наступне вивільнення; поновлення на посаді; стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.
Зі змісту рішень судів першої та апеляційної інстанцій убачається, що ОСОБА_1 обіймав посаду  начальника Другого слідчого відділу Другого управління організації досудових розслідувань (Управління з розслідування злочинів, вчинених працівниками правоохоронних органів та у сфері правосуддя) Державного бюро розслідувань.
Отже, ця справа є адміністративною справою щодо проходження публічної служби позивачем, посада якого входить до переліку осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, у розумінні примітки до статті 50 Закону України «Про запобігання корупції» (у редакції, чинній на момент відкриття провадження у справі).
Статтею 329 КАС України передбачено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів із дня його проголошення.
У разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється із дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів із дня вручення йому такого судового рішення.
Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу.
З оскаржуваної постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 03 червня 2021 року встановлено, що її прийнято у відкритому судовому засіданні, повний текст якої складено 07 червня 2021 року. За таких обставин останнім днем строку на її касаційне оскарження є 07 липня 2021 року.
Касаційну скаргу подано 16 липня 2021 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження.
У касаційній скарзі скаржник порушує питання про поновлення строку на касаційне оскарження, обґрунтовуючи його тим, що уперше звернувся до Суду із касаційною скаргою 24 червня 2021, яка ухвалою від 12 липня 2021 року була повернута.
Оскільки уперше касаційну скаргу подано скаржником протягом тридцяти днів із дня проголошення оскаржуваного судового рішення, Суд уважає, що заява про поновлення строку на касаційне оскарження підлягає задоволенню.
Відповідно до частини четвертої статті 330 КАС України до касаційної скарги додається, зокрема документ про сплату судового збору.
Скаржник до касаційної скарги додав документ про сплату судового збору в розмірі 6486,40 грн.
Відповідно до підпункту 2 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру фізичною особою в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
За змістом підпункту 3 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до адміністративного суду касаційної скарги на рішення суду встановлена у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.
У частині четвертій статті 6 Закону України «Про судовий збір» визначено, що якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).
Зі скарги та доданих до неї матеріалів убачається, що позивач у цій справі є фізичною особою і, звернувшись до суду в 2020 році, заявив дві позовні вимоги немайнового характеру і одну позовну вимогу майнового характеру.
Зі змісту касаційної скарги убачається, що скаржник не погоджується із рішеннями судів попередніх інстанцій в частині задоволення однієї позовної вимоги немайнового характеру та однієї позовної вимоги майнового характеру в сумі 393081,60 грн.
Отже, судовий збір слід вираховувати щодо перегляду судових рішень в частинах таких позовних вимог.
Відповідно до положень Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» станом на 01 січня 2020 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2102,00 грн.  Отже, розмір судового збору за подання цієї касаційної скарги складає 9543,20 грн (200 % від 4771,60 грн (2102,00 грн х 0,4 + 1 % від 393081,60 грн, що не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб). 
Таким чином скаржнику необхідно доплатити судовий збір у розмірі 3056,80 грн (9543,20 грн - 6486,40 грн).
Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) -   UA288999980313151207000026007; код класифікації доходів бюджету - 22030102; найменування податку, збору, платежу - судовий збір (Верховний Суд, 055);  призначення  платежу -  *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір.
Відповідно до частини другої статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, установлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
За таких обставин, відповідно до норм статей 169, 332 КАС України, касаційна скарга підлягає залишенню без руху із установленням скаржнику строку для усунення її недоліків шляхом: доплати судового збору та надіслання належних доказів на підтвердження його сплати. 
Керуючись статтями 169, 248, 329, 332 КАС України, Суд
УХВАЛИВ:
Задовольнити заяву Державного бюро розслідувань про поновлення строку на касаційне оскарження та поновити цей строк.
Касаційну скаргу Державного бюро розслідувань на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 серпня 2020 року і постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 03 червня 2021 року в справі №640/9679/20 залишити без руху.
Надати скаржнику строк у десять днів із дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліку касаційної скарги, зазначеного у мотивувальній частині ухвали.
Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк касаційна скарга буде повернута.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та не може бути оскаржена.
Суддя-доповідач:                                                                      О.Р. Радишевська
Судді:                                                                                           О.В. Кашпур 
                                                                                                      С.А. Уханенко