Ухвала
 
14 липня 2021 року
м. Київ
 
справа № 331/2983/19
провадження № 61-11092ск21
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Ступак О. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» на рішення Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 01 липня 2020 року та постанову Запорізького апеляційного суду від 01 грудня 2020 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», правонаступником якого є Товариство з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» до ОСОБА_1 , Державного реєстратора виконавчого комітету Терсянської сільської ради Новомиколаївського району Запорізької області Пелих Віталія Віталійовича треті особи Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, Департамент реєстраційних послуг Запорізької міської ради, ОСОБА_2 про визнання незаконними та скасування рішень, скасування записів,
 
ВСТАНОВИВ:
 
02 липня 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» (далі - ТОВ «Діджи Фінанс») подало до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 01 липня 2020 року та постанову Запорізького апеляційного суду від 01 грудня 2020 року у вказаній справі.
 
Касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки вона подана з пропуском строку на касаційне оскарження.
 
Відповідно до частин першої, другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
 
Повний текст постанови Запорізького апеляційного суду від 01 грудня 2020 року складено 03 грудня 2020 року, тому останній день строку на касаційне оскарження припадав на 04 січня 2021 року.
 
У касаційній скарзі міститься клопотання ТОВ «Діджи Фінанс» про поновлення строку касаційного оскарження, у якому заявник посилається на те, що ним не отримувалося копія оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції. Одночасно, заявник зазначає, що датою отримання копії постанови Запорізького апеляційного суду від 01 грудня 2020 року ТОВ «Діджи Фінанс» є 14 січня 2021 року. 
 
Розглядаючи клопотання ТОВ «Діджи Фінанс» про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень, Верховний Суд виходить із такого.
 
Згідно з частиною першою статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
 
Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.
 
З метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на касаційне оскарження судових рішень, особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, в тому числі, спрямовані на підготовку касаційної скарги, яка за своїм змістом і формою буде відповідати усім вимогам процесуального закону.
 
Посилання заявника на те, що він не отримував копію повного тексту постанови апеляційного суду у цій справі, Верховний Суд не може визнати поважною причиною пропуску строку на касаційне оскарження тривалістю більше, ніж на 6 місяців з таких підстав.
Зі змісту постанови Запорізького апеляційного суду від 01 грудня 2020 року вбачається, що ТОВ «Діджи Фінанс» був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, що свідчить про те, що заявнику було відомо про перебуванні на розгляді суду цієї справи. 
 
Як вбачається із інформації на сайті Єдиного державного реєстру судових рішень, оскаржувана постанова Запорізького апеляційного суду від 01 грудня 2020 року зареєстрована 06 грудня 2020 року, а 07 грудня 2020 року вона була оприлюднена.
 
У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
 
Таким чином, із 07 грудня 2020 року ТОВ «Діджи Фінанс» мало можливість ознайомитися із оскаржуваним судовим рішенням апеляційного суду.
 
Верховному Суду не надано логічного та зрозумілого пояснення тому, що перешкоджало заявнику ознайомитися із оскаржуваним судовим рішенням суду апеляційної інстанції та подати належно оформлену касаційну скаргу протягом 30 днів з дня складення повного тексту цього рішення.
 
У рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі                      № 3236/03 «Пономарьов проти України» зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.
 
Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності. У кожній конкретній справі суди мають ґрунтовно перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata.
 
При цьому на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.
 
Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьев проти України, № 17160/06 та                     N 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).
 
У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху у судовому процесі.
 
З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що наведені заявником у клопотанні причини пропуску строку на касаційне оскарження не можна визнати поважними, а тому касаційну скаргу відповідно до положень частини третьої статті 393 ЦПК України необхідно залишити без руху та надати заявникові строк для подання нового клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження із наведенням інших підстав для його поновлення.
 
Крім того, касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду, оскільки заявником не надано доказів на підтвердження сплати судового збору за подання касаційної скарги. 
 
У касаційній скарзі заявник просить відстрочити сплату судового збору до моменту розгляду скарги по суті. 
 
Клопотання не підлягає задоволенню із таких підстав.
 
Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 зроблено правовий висновок про те, що положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
 
Предметом справи, що розглядається, не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, тому підстави для розгляду Верховним Судом питання про відстрочення сплати судового збору відсутні.
 
Таким чином, заявникові необхідно сплати судовий збір за подання касаційної  скарги.
 
Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
 
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» встановлено, що з 01 січня 2019 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 1 921,00 грн.
 
Згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
 
Згідно з підпунктом 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду юридичною особою позовної заяви немайнового характеру становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
 
У випадку коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (частина третя статті 6 Закону України «Про судовий збір»). 
 
Відповідно до підпункту сьомого пункту 1 частини другої статті 4 Закону України Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду справляється у розмірі, що становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.
 
У поданій касаційній скарзі заявник оскаржує судові рішення, якими відмовлено у задоволенні двох вимог немайнового характеру. 
 
Таким чином, розмір судового збору за подання касаційної скарги на оскаржуване судове рішення складає 7 684,00 грн (1 921,00 грн ? 2 ? 200 %).
 
Судовий збір має бути перераховано або внесено за такими реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача - UA288999980313151207000026007; код класифікації доходів бюджету - 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
 
На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.
 
Крім того, касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду, оскільки заявником не надано копій касаційної скарги та доданих до неї документів відповідно до кількості учасників справи, про що складено відповідний акт канцелярією Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду.
 
Таким чином, заявнику необхідно надіслати суду копії уточненої редакції касаційної скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників.
 
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
 
Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення недоліків.
 
Керуючись статтями 390, 392, 393 ЦПК України,
 
УХВАЛИВ:
 
Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 16 серпня 2021 року, але не більше десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
 
Якщо у зазначений строк заявник не наведе інших поважних причин пропуску строку касаційного оскарження, у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.
 
У разі невиконання у встановлений строк інших вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.

 
Суддя                                                                                                    О. В. Ступак