УХВАЛА

06 вересня 2021 року  
Київ
справа №640/14764/20
адміністративне провадження №К/9901/30262/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Єресько Л.О.,
суддів: Білак М.В.,  Соколова В.М., 
перевіривши касаційну скаргу Служби безпеки України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 квітня 2021 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 19 липня 2021 року у справі № 640/14764/20 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Служби безпеки України про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язати вчинити дії, 

УСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Служби безпеки України, де просив:
визнати протиправною бездіяльність Служби безпеки України щодо не нарахування та невиплати ОСОБА_1 грошової компенсації відпустки як учаснику бойових дій за період з 2015 року по 2017 рік, виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення з військової служби 17 серпня 2017 року.
зобов`язати Службу безпеки України нарахувати та виплатити ОСОБА_1 грошову компенсацію за невикористані календарні дні додаткової відпустки як учаснику бойових дій за період з 2015 року по 2017 рік, виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення з військової служби 17 серпня 2017 року, із одночасною компенсацією сум податку з доходів фізичних осіб відповідно до п. 2 Порядку виплати щомісячної грошової компенсації сум податку з доходів фізичних осіб, що утримуються з грошового забезпечення, грошових винагород та інших виплат, одержаних військовослужбовцями, поліцейськими та особами рядового і начальницького складу, затвердженого  постановою Кабінету Міністрів України від 15.01.2004 № 44.
визнати протиправною бездіяльність Служби безпеки України щодо не проведення з ОСОБА_1 своєчасного повного розрахунку при звільненні.
стягнути зі Служби безпеки України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку за період з 18 серпня 2017 року по день розгляду справи в суді, з розрахунку середньоденного заробітку (грошового забезпечення) у розмірі 672,47 грн.
стягнути зі Служби безпеки України витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 6306 грн.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 квітня 2021 року, залишеним без змін  постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19 липня 2021 року, позов задоволено частково. Визнано протиправною бездіяльність Служби безпеки України щодо не нарахування та невиплати ОСОБА_1 грошової компенсації відпустки як учаснику бойових дій за період з 2015 року по 2017 рік, виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення з військової служби 17 серпня 2017 року. Зобов`язано Службу безпеки України нарахувати та виплатити ОСОБА_1 грошову компенсацію за невикористані календарні дні додаткової відпустки як учаснику бойових дій за період з 2015 року по 2017 рік, виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення з військової служби 17 серпня 2017 року. Визнано протиправною бездіяльність Служби безпеки України щодо не проведення з ОСОБА_1 своєчасного повного розрахунку при звільненні. Стягнуто зі Служби безпеки України за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку у розмірі 627 414,51 грн. Стягнуто зі Служби безпеки України за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 3000,00 грн. В решті позовних вимог відмовлено.
Не погоджуючись із вказаними судовими рішеннями Служба безпеки України звернулася до Верховного Суду із указаною касаційною скаргою.
Частиною першою статті 334 КАС України передбачено, що за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.
Відповідно до частини першої статті 328 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.
Згідно з частиною четвертою статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;
2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;
3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;
4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.
Підставою для відкриття касаційного провадження у справі № 640/14764/20 є оскарження судових рішень перелік яких визначений у пункті 1 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України, з посиланням у касаційній скарзі на те, що в оскаржуваному судовому рішенні суди попередніх інстанції застосували норму права без урахування висновку щодо застосування статті 117 КЗпП у подібних правовідносинах, викладеного, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду 26 червня 2019 року у справі № 761/9584/15-ц та у постанові Верховного Суду від 30 листопада 2020 року у справі № 480/3105/19; щодо строку звернення до суду у постанові від 04 грудня 2019 року у справі № 815/2681/17 та від 11 лютого 2021 року у справі № 240/532/20.
Ураховуючи доводи касаційної скарги, Суд дійшов висновку про наявність підстав для відкриття касаційного провадження у цій справі.
Водночас, пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС України обумовлено, що не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.
Разом з тим, у касаційній скарзі відповідач зазначає, що касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики. 
Суд, проаналізувавши доводи касаційної скарги в сукупності з встановленими в судових рішеннях судів першої та апеляційної інстанції обставинами, приходить до висновку про наявність в даному випадку обставин, наведених у підпункті "а" пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС України.
Одночасно із касаційною скаргою скаржником заявлено клопотання про зупинення виконання рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 квітня 2021 року та постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 19 липня 2021 року у справі № 640/14764/20.
Згідно з частиною першою статті 375 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції за заявою учасника справи або за своєю ініціативою може зупинити виконання оскаржуваного судового рішення або зупинити його дію (якщо рішення не передбачає примусового виконання) до закінчення його перегляду в касаційному порядку.
Відповідно до пункту 4 частини першої статті 340 КАС України питання про зупинення виконання судових рішень, які оскаржуються, вирішується суддею-доповідачем у порядку підготовки справи до касаційного розгляду.
Частиною третьою статті 334 КАС України визначено, якщо разом з касаційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття касаційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.
З огляду на викладене, Суд вважає за необхідне встановити учасникам справи строк для подання заперечень щодо заявленого клопотання про зупинення виконання рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 квітня 2021 року та постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 19 липня 2021 року у справі № 640/14764/20.
Скарга відповідає вимогам статті 330 КАС України, підстави для залишення касаційної скарги без руху, її повернення чи відмови у відкритті касаційного провадження відсутні.
Керуючись статтями 329 - 330, 334, 335, 338 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:
Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою Служби безпеки України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 квітня 2021 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 19 липня 2021 року у справі № 640/14764/20 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Служби безпеки України про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язати вчинити дії.
Витребувати з Окружного адміністративного суду міста Києва справу № 640/14764/20 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Служби безпеки України про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язати вчинити дії.
Надіслати учасникам справи копію цієї ухвали разом із копією касаційної скарги та доданих до неї матеріалів.
Встановити десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для подання відзиву на касаційну скаргу та заперечень щодо заявленого клопотання про зупинення виконання оскаржуваного судового рішення, та роз`яснити, що до відзиву додаються докази надсилання (надання) його копій та доданих до нього документів іншим учасникам справи.
Роз`яснити, що особа, яка подала касаційну скаргу, має право доповнити чи змінити її протягом строку на касаційне оскарження, обґрунтувавши необхідність таких змін чи доповнень. У разі доповнення чи зміни касаційної скарги особа, яка подала касаційну скаргу, повинна подати докази надсилання копій відповідних доповнень чи змін до касаційної скарги іншим учасникам справи, інакше суд не враховує такі доповнення чи зміни.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

Л.О. Єресько
М.В. Білак 
 В.М. Соколов 
Судді Верховного Суду