Головуючий суду 1 інстанції - Кордюкова Ж.І.   
Доповідач -Карташов О.Ю.

Справа № 428/4329/20
Провадження № 22-ц/810/969/20

ЛУГАНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 липня 2021 року місто Сєвєродонецьк

Луганський апеляційний суд у складі колегії суддів Судової палати у цивільних справах:

головуючий суддя Карташов О.Ю.

судді Гаврилюк В.К., Луганська В.М.

за участю секретаря судового засідання Залюшного О.Г.

учасники справи:
позивач -  ОСОБА_1 
відповідачі - ОСОБА_2 , Приватне акціонерне товариство «Київський страховий дім»
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Луганського апеляційного суду в м. Сєвєродонецьку 

апеляційну скаргу
ОСОБА_1 
на рішення Сєвєродонецького міського суду Луганської області від 29 жовтня 2020 року, ухвалене у складі судді Кордюкової Ж.І., в залі судових засідань Сєвєродонецького міського суду Луганської області в м. Сєвєродонецьк

за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, та зобов`язання вчинення певних дій,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім» (далі - ПрАТ «Київський страховий дім») про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, та зобов`язання вчинення певних дій.
В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначено, що 04.10.2018 року о 16-10 год в м. Сєвєродонецьку в районі будинку №25 по шосе Будівельників, ОСОБА_2 , керуючи автомобілем OPEL VECTRA, номерний знак НОМЕР_1 , рухаючись заднім ходом скоїв зіткнення з належним йому автомобілем BMW 535, номерний знак НОМЕР_2 . Внаслідок цієї дорожньо-транспортної пригоди транспортні засоби отримали механічні пошкодження. Згідно з постановою Сєвєродонецького міського суду Луганської області від 16.11.2018 року ОСОБА_2 було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП, та накладено стягнення.
Цивільно-правова відповідальність відповідача була застрахована в ПрАТ «Київський страховий дім» (поліс №АМ3993452), який розпочав процедуру припинення. 
05.10.2018 року він повідомив ПрАТ «Київський страховий дім» про страховий випадок та 09.10.2018 року направив заяву про виплату страхового відшкодування та про включення його до реєстру кредиторів, які відповідач отримав 17.10.2018 року.
Згідно зі звітом експертного автотоварознавчого дослідження №198/18 вартість ремонтно-відновлювальних робіт автомобіля BMW 535, номерний знак НОМЕР_2 , становить 82625,95 грн. Вартість матеріального збитку з урахуванням зносу становить 45467,44 грн. Вартість цього дослідження становить 750 грн.
З метою відновлення пошкодженого автомобіля він звернувся до фізичної-особи підприємця ОСОБА_3 , який виконав ремонтні роботи, вартість яких становила 82396 грн.
Таким чином, ПрАТ «Київський страховий дім» повинен виплатити йому страхове відшкодування в сумі 45467,44 грн та витрати за проведення експертного дослідження в сумі 750 грн, а ОСОБА_2 - різницю між розміром фактичної шкоди та розміром страхового відшкодування в сумі 36928,56 грн.
ПрАТ «Київський страховий дім» повинно було виплатити йому страхове відшкодування протягом 90 днів з дня отримання відповідної заяви, проте не зробило цього, прострочивши виплату на 490 днів. Відповідно до ст. 625 ЦК України за період прострочення виплати грошового зобов`язання по страховій виплати з 15.01.2019 року по 18.05.2020 року розмір інфляційних нарахувань становить 3477,95 грн, а 3% річних - 1826,88 грн, які підлягають стягненню з відповідача.
Своїми діями відповідачі спричинили йому моральну шкоду. Так, ПрАТ «Київський страховий дім» не виконав свої зобов`язання та відмовився від добровільного відшкодування збитків, що змусило його шукати кошти для відновлення автомобіля та порушило нормальні життєві зв`язки. Від неправомірних дій відповідача ОСОБА_2 був пошкоджений належний йому автомобіль, що змусило його здійснювати ремонт та відшукувати на це кошти, що потребувало додаткових зусиль. Такі непередбачувані витрати спонукали його змінити раціон харчування, шукати зайві кошти на оплатку комунальних послуг.
Моральну шкоду, спричинену кожним з відповідачів, оцінює у 10000 грн. 
Посилаючись на зазначене просив суд: стягнути з ПрАТ «Київський страховий дім» на свою користь страхове відшкодування в сумі 45467,44 грн, 3% річних в сумі 1826,88 грн, інфляційні нарахування в сумі 3477,95 грн, витрати на проведення експертного дослідження в сумі 750 грн, моральну шкоду в сумі 10000 грн; зобов`язати ПрАТ «Київський страховий дім» в особі ліквідатора включити до проміжного балансу його кредиторські вимоги в сумі 61522,27 грн, з яких страхове відшкодування в сумі 45467,44 грн, 3% річних в сумі 1826,88 грн, інфляційні нарахування в сумі 3477,95 грн, витрати на проведення експертного дослідження в сумі 750 грн, моральна шкода в сумі 10000 грн; стягнути з ОСОБА_2 на свою користь майнову шкоду в сумі 36928,56 грн та моральну шкоду в сумі 10000 грн; вирішити питання про судові витрати.

Рішенням Сєвєродонецького міського суду Луганської області від 29 жовтня 2020 року ухвалено позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити частково. 
Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім» на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду в сумі 45467 (сорок п`ять тисяч чотириста шістдесят сім) грн 44 коп., 3% річних в сумі 1826 (одна тисяча вісімсот двадцять шість) грн 88 коп., інфляційні нарахування в сумі 2796 (дві тисячі сімсот дев`яносто шість) грн 25 коп., витрати на проведення експертного дослідження в сумі 750 (сімсот п`ятдесят) грн 00 коп.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в сумі 5000 грн.
Відмовити в задоволенні решти позовних вимог.
Стягнути з відповідачів, окремо з кожного, на користь держави судові витрати в сумі 840 (вісімсот сорок) грн 80 коп. 

В апеляційній скарзі  ОСОБА_2 , посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить рішення Сєвєродонецького міського суду Луганської області від 29 жовтня 2020 року скасувати у частині відмови в задоволенні решти позовних вимог.
Рішення Сєвєродонецького міського суду Луганської області від 29 жовтня 2020 року змінити, збільшивши розмір грошового відшкодування моральної шкоди, що підлягає стягненню з  ОСОБА_2 з 5000 грн до 10000 грн.
Ухвалити нове рішення, згідно з яким стягнути з Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім» спричинену моральну шкоду на суму 10000 грн.
Ухвалити нове рішення, згідно з яким стягнути з ОСОБА_2 завдану майнову шкоду в розмірі 36928,56 грн.
Ухвалити нове рішення, згідно з яким зобов`язати Приватне акціонерне товариство «Київський страховий дім» в особі ліквідатора включити до проміжного балансу його кредиторські вимоги в сумі 60844,84 грн, з яких страхове відшкодування в сумі 45467,44 грн, 3% річних в сумі 1826,88 грн, інфляційні нарахування в сумі 2796,25 грн, витрати на проведення експертного дослідження в сумі 750 грн, моральна шкода в сумі 10000 грн.

У судове засідання сторони не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, позивач надав заяву про розгляд справи без його участі.
Враховуючи положення ч. 2 ст. 372 ЦПК України, колегія суддів вважає можливим розглянути справу без участі учасників справи, які повідомлені про дату, час та місце судового засідання належним чином.

Заслухавши доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, судова колегія приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог ст. 367 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку апеляційний суд перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції у межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були дослідженні в судовому засіданні.

Судом встановлено, що 15.05.2018 року ОСОБА_1 отримав посвідчення про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 на легковий автомобіль BMW 535, з номерним знаком типу «Транзит» ВХ №0843.
04.10.2018 року в м. Сєвєродонецьку Луганської області по шосе Будівельників, б.25, сталась дорожньо-транспортна пригода (бокове зіткнення) за участю легкового автомобіля OPEL VECTRA, номерний знак НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_4 , цивільно-правова відповідальність якого застрахована в ПрАТ «Київський страховий дім», поліс обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів АМ 3993452, та легкового автомобіля BMW 535, з номерним знаком НОМЕР_2 , що належить ОСОБА_1 , та який отримав механічні пошкодження бокової лівої частини (довідка про дорожньо-транспортну пригоду №3018278533803509).
05.10.2018 року ОСОБА_1 склав повідомлення про подію, що може бути страховою, адресовану ПрАТ «Київський страховий дім».
08.10.2018 року ОСОБА_1 склав заяву про виплату страхового відшкодування, адресовану ПрАТ «Київський страховий дім».
09.10.2018 року ОСОБА_1 склав заяву про включення його до реєстру кредиторів, адресовану ПрАТ «Київський страховий дім».
29.10.2018 року був складений звіт №198/18 експертного автоварознавчого дослідження, згідно з яким вартість матеріального збитку, заподіяного власнику автомобіля BMW 535, номерний знак НОМЕР_2 , становить 45467,44 грн.
16.11.2018 року Сєвєродонецьким міським судом Луганської області ОСОБА_2 було визнано винним в скоєнні вищезазначеного адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, про що винесено відповідну постанову. 
26.06.2019 року право власності на автомобіль BMW 535, номерний знак НОМЕР_4 було зареєстровано за ОСОБА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_5 .

Так, відповідно до ст.ст. 22, 1192 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, зокрема, витрат, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки), має право на їх повне відшкодування, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Відповідно до ст. 1194 ЦК України особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням).
Згідно з пунктом 22.1 статті 22 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», в редакції, чинній на момент вчинення ДТП (далі - Закон), у разі настання страхового випадку страховик в межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи.
Відповідно до статті 28 цього Закону, шкода, заподіяна в результаті дорожньо-транспортної пригоди майну потерпілого, - це шкода, пов`язана, зокрема, з пошкодженням чи фізичним знищенням транспортного засобу.
Статтею 29 Закону передбачено, що у зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством, включаючи витрати, пов`язані з евакуацією транспортного засобу з місця дорожньо-транспортної пригоди до місця проживання того власника чи законного користувача транспортного засобу, який керував транспортним засобом у момент дорожньо-транспортної пригоди, чи до місця здійснення ремонту на території України.

Ухвалюючи рішення в частині відмови у задоволені позовних вимог  ОСОБА_1 про стягнення з  ОСОБА_2  матеріальної шкоди в сумі - 36928,56 грн, суд першої інстанції зазначив, що згідно зі звітом №198/18 експертного автотоварознавого дослідження від 29.10.2018 року, зробленого судовим експертом Синельником А.І. , розмір матеріального збитку, заподіяного власнику автомобіля BMW 535, номерний знак НОМЕР_2 , складає 45467,44 грн.
Згідно з актом виконаних робіт ФОП ОСОБА_3 від 11.04.2019 року №31448 вартість ремонтних робіт із наряд-заказу від 11.04.2019 року №31448 склала 82396 грн, зазначений акт ОСОБА_1 не підписаний.
На підтвердження оплати за актом виконаних робіт ФОП ОСОБА_3 від 11.04.2019 року №31448 позивач надав копію квитанції від 11.04.2019 року на суму 82396 грн.
Оцінюючи надані позивачем докази на підтвердження розміру матеріального збитку (акт виконаних робіт від 11.04.2019 року №31448 та копію квитанції від 11.04.2019 року) суд першої інстанції вважав, що ці документи не підтверджують надання позивачу послуги по відновлювальному ремонту автомобіля BMW 535, номерний знак НОМЕР_2 , оскільки не відповідають переліку документів, що підтверджують надання послуг, визначеному у пункті 7 розділу 5 Правил надання послуг з технічного обслуговування і ремонту колісних транспортних засобів, затверджених наказом Міністерства інфраструктури України від 28.11.2014 року № 615.
А тому, позовні вимоги ОСОБА_1 про стягнення з  ОСОБА_2 матеріальної шкоди в сумі - 36928,56 грн є необґрунтованими та задоволенню не підлягає.

Проте, колегія суддів не погоджується з таким висновком суду.

Відповідно до пункту 7 розділу 5 Правил надання послуг з технічного обслуговування і ремонту колісних транспортних засобів, затверджених наказом Міністерства інфраструктури України від 28 листопада 2014 року № 165, документами, що підтверджують надання послуги, є: акт передавання-приймання колісних транспортних засобів (їх складових частин (систем)) після надання послуг з технічного обслуговування і ремонту; наряд-замовлення, підписаний контролером якості (з проставлянням печатки виконавця (за наявності)) та замовником; документ, що підтверджує оплату послуг; рахунок-фактура; податкова накладна (для юридичних осіб).
Акт здачі-прийняття робіт (наданих послуг) не є за своєю природою розрахунковим документом, втім містить вичерпну інформацію про виконані ремонтні роботи, відомості про вартість цих робіт, а також використаних матеріалів та запчастин під час ремонту транспортного засобу. 
Позивач звернувся до суду з метою стягнення з відповідача грошових коштів для здійснення відновлення (ремонту) пошкодженого автомобіля. Відсутність розрахункового документа за проведене відновлення транспортного засобу (ремонт) не є підставою для звільнення відповідача від виконання обов`язку та відшкодування реальних витрат, яких зазнав позивач відповідно до статті 22 ЦК України, відповідно до норми якої реальними збитками є також витрати, які особа мусить зробити для відновлення свого порушеного права, тобто такі дії, які настануть в майбутньому.

Висновки про наявність права у потерпілої сторони на відшкодування шкоди, завданої внаслідок ДТП, без підтвердження оплати проведеного відновлювального ремонту автомобіля, сформульовані у постановах Верховного Суду від 28 лютого 2018 року справа № 363/4898/15-ц та від 25 квітня 2018 року справа № 760/5618/16-ц.

Ураховуючи викладене, колегія суддів вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 про стягнення з  ОСОБА_2 матеріальної шкоди в сумі - 36928,56 грн є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Разом з тим, колегія суддів дійшла висновку щодо обґрунтованості рішення суду в іншій оскарженій частині.

Так, відмовляючи у задоволені позовних вимог про зобов`язання ПрАТ «Київський страховий дім» в особі ліквідатора включити до проміжного балансу кредиторські вимоги позивача в сумі 61522,27 грн, з яких страхове відшкодування в сумі 45467,44 грн, 3% річних в сумі 1826,88 грн, інфляційні нарахування в сумі 3477,95 грн, витрати на проведення експертного дослідження в сумі 750 грн, моральна шкода в сумі 10000 грн, суд встановив наступне.
Згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців та громадських формувань, станом на день розгляду справи, ПрАТ «Київський страховий дім» перебуває в стані припинення з 10.08.2018 року, відомості по припинення відсутні.
Відповідно до ч. 1, 3 ст. 111 ЦК України ліквідаційна комісія після закінчення строку для пред`явлення вимог кредиторами складає проміжний ліквідаційний баланс, який містить відомості про склад майна юридичної особи, що ліквідується, перелік пред`явлених кредиторами вимог, а також про результати їх розгляду. Проміжний ліквідаційний баланс затверджується учасниками юридичної особи або органом, який прийняв рішення про ліквідацію юридичної особи. Після завершення розрахунків з кредиторами ліквідаційна комісія складає ліквідаційний баланс, який затверджується учасниками юридичної особи або органом, що прийняв рішення про ліквідацію юридичної особи.
09.10.2018 року позивач ОСОБА_1 склав заяву, адресовану ліквідатору ПрАТ «Київський страховий дім» Кононцю В.В. про включення його до реєстру кредиторів для отримання коштів відповідно до полісу страхування №АМ3993452. 
Враховуючи те, що позивачем не було надано належних доказів того, що ліквідатор ПрАТ «Київський страховий дім» відмовився отримати заяву, суд дійшов правильного висновку щодо не доведеності факту ухилення відповідача від визнання грошових вимог ОСОБА_1 .

Щодо заявлених вимог про стягнення моральної шкоди апеляційний суд зазначає наступне.
Моральна шкода - це втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.
Приписами ст. 23 ЦК України встановлено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Участь у ДТП, пошкодження власного майна безумовно негативно вплинуло на моральний стан позивача та призвело до душевних страждань, а тому визначений судом першої інстанції розмір відшкодування моральної шкоди у сумі 5 000 грн, що стягнута судом на користь позивача з відповідача  ОСОБА_2 , відповідає засадам розумності та справедливості, а також обставинам справи та наслідкам, що наступили для позивача.

Позовні вимоги про стягнення з ПрАТ «Київський страховий дім» моральної шкоди в розмірі 10000 грн були обґрунтовані тим, що відповідач не виконав свої зобов`язання та відмовився від добровільного відшкодування збитків, що змусило позивача шукати кошти для відновлення автомобіля та порушило нормальні життєві зв`язки.
За таких обставин, міський суд обґрунтовано вважав, що неналежне виконання відповідачем своїх зобов`язань, як страховика за договором цивільно-правової відповідальності власника наземних транспортних засобів, не є підставою для стягнення моральної шкоди, що має наслідком відмову в задоволенні позовних вимог в цій частині.

У зв`язку з наведеним колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід задовольнити частково, судове рішення скасувати в частині відмови у задоволені позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди в сумі - 36928,56 грн та ухвалити в цій частині нове судове рішення.
Стягнути з  ОСОБА_2 , на користь ОСОБА_1 , матеріальну шкоду в сумі - 36928,56 грн.
В іншій оскарженій частині рішення суду залишити без змін.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача  ОСОБА_2 на користь держави підлягають стягненню витрати по оплаті судового збору в сумі - 36928,56 грн.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 376, 381, 382, 384, 390 ЦПК України, Луганський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ, - 

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Сєвєродонецького міського суду Луганської області від 29 жовтня 2020 року скасувати в частині відмови у задоволені позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди в сумі - 36928,56 грн та ухвалити в цій частині нове судове рішення.

Стягнути з  ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_6 на користь ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_7 матеріальну шкоду в сумі - 36928,56 грн.

В іншій оскарженій частині рішення суду залишити без змін.

Стягнути з  ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в сумі - 1261,20 грн.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її проголошення.
Касаційна скарга може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Верховного Суду.

Головуючий                                                  О.Ю. Карташов 

Судді В.К. Гаврилюк

В.М. Луганська