УХВАЛА

10 серпня 2021 року 
м. Київ
справа № 120/5323/20-а
адміністративне провадження № К/9901/27424/21
Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Уханенка С.А. перевірив касаційну скаргу Київської міської прокуратури на постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 14 липня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської прокуратури, за участю третьої особи - Третьої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур Офісу Генерального прокурора, про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, 
В С Т А Н О В И В:
23 липня 2021 року Київська міська прокуратура подала касаційну скаргу на постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 14 липня 2021 року.
Відповідно до підпункту 19 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" КАС України, у редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року №2147-VIII "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів", положення цього Кодексу застосовуються з урахуванням підпункту 11 пункту 16-1 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України.
30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)" від 02 червня 2016 року   №1401-VIII.
Підпунктом 11 пункту 16-1 "Перехідні положення" Конституції України передбачено, що з 01 січня 2017  року у Верховному Суді та судах касаційної інстанції представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції здійснюється виключно прокурорами або адвокатами.
Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 01 січня 2020 року.
Частиною першої статті 55 КАС України встановлено, сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.
Частиною третьою статті 55 КАС України встановлено, що юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.
Згідно із частиною першою статті 57 КАС України представником у суді може бути адвокат або законний представник.
Пунктом 1 частини першою статті 59 КАС України визначено, що повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені довіреністю фізичної або юридичної особи. Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами (частина третя статті 59 КАС України).
Пунктом першим частини п`ятої статті 332 КАС України встановлено, що касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається суддею-доповідачем також, якщо касаційна скарга подана особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписана або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.
Касаційну скаргу від імені Київської міської прокуратури підписано її представником Р.Горелик, яка на підтвердження своїх повноважень, додав до матеріалів касаційної скарги копію довіреності, наказ про призначення її на посаду прокурора відділу представництва інтересів держави у бюджетній сфері управління представництва інтересів держави в суді Київської міської прокуратури та Положення про управління представництва інтересів держави в суді Київської міської прокуратури (далі - Положення).
Із змісту доданих до скарги документів вбачається, що згідно з підпунктом 4.1.1 пункту 4.1. цього Положення відділ представництва інтересів держави у бюджетній сфері забезпечує, зокрема, безпосереднє здійснення та організаційне забезпечення діяльності органів прокуратури щодо реалізації повноважень представництва інтересів держави у бюджетній сфері, у тому числі: з питань розподілу та використання бюджетних коштів, проведення публічних закупівель, оподаткування, стягнення сум до/із державного (місцевого) бюджету (в порядку статті 23 Закону України «Про прокуратуру»), стягнення санкцій (фінансових, адміністративно-господарських, штрафних), що зараховуються до доходів загального фонду Державного бюджету України; захист інтересів держави у кредитно-фінансовій сфері, у тому числі банківській системі. У разі необхідності за дорученням чи вказівкою керівництва Київської міської прокуратури чи Управління реалізація повноважень з представництва у інших сферах, а також застосування повноважень із самопредставництва інтересів органів прокуратури та їх службових та посадових осіб в суді. 
Відповідно до пункту 5.3. Положення начальники відділів (у межах компетенції відділів) організовують забезпечення представництва інтересів органів прокуратури у цивільних, адміністративних, господарських справах, у яких Київську міську прокуратуру (прокуратуру міста Києва), Київські місцеві прокуратури, регіональні (обласні) прокуратури залучено як відповідачів або третіх осіб, у справах за позовами Київської міської прокуратури (прокуратури міста Києва), регіональних (обласних) прокуратур як юридичних осіб (самопредставництво) в судах усіх інстанцій, розташованих у місті Києві.
Р. Горелик є прокурором відділу представництва інтересів держави у бюджетній сфері управління представництва інтересів держави в суді Київської міської прокуратури.
Повноваження прокурорів відділів визначені пунктом 5.5 Положення, відповідно до якого, прокурори відділів, зокрема, готують і подають до суду касаційні скарги, інші процесуальні документи у справах, у яких Київську міську прокуратуру (прокуратуру міста Києва), Київські місцеві прокуратури, регіональні (обласні) прокуратури, посадових і службових осіб, що діють від їх імені, керівника Київської міської прокуратури, керівників Київських місцевих прокуратур, керівників регіональних (обласних) прокуратур залучено як відповідачів або третіх осіб, та у справах за позовами Київської міської прокуратури (прокуратури міста Києва), регіональних (обласних) прокуратур як юридичних осіб (самопредставництво), що розглядаються в усіх судах України.
Отже, із змісту доданих документів вбачається, що прокурор відділу може подати касаційну скаргу в порядку самопредставництва у разі якщо орган прокуратури є позивачем у справі. Водночас у інших справах Р.Горелик здійснює представництво інтересів відповідача на загальних підставах (за довіреністю).
Згідно з відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, отриманих з офіційного веб-порталу ДП «Інформаційно-ресурсний центр», особою, уповноваженою представляти інтереси Київської міської прокуратури (код ЄДРПОУ 02910019) у правовідносинах з третіми особами та особою, яка має право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності, у тому числі підписувати договори та дані про наявність обмежень щодо представництва від імені юридичної особи, зазначено її керівника - Кіпера Олега Олександровича та представників: Нагальнюка Романа Васильовича, Вдовиченко Марію Сергіївну та Кравця Олександра Олександровича.
Документів про те, що Р.Горелико за приписами частини третьої статті 24 Закону України «Про прокуратуру» є особою уповноваженою подати касаційну скаргу у цій справі від імені Київської міської прокуратури до касаційної скарги не додано.
За таких обставин, скаргу необхідно повернути заявнику, оскільки її підписано особою, право якої на вчинення таких дій не підтверджено у встановленому законом порядку.
Керуючись статтею 248, пунктом 1 частини п`ятої статті 332 КАС України,
У Х В А Л И В:
1. Касаційну скаргу Київської міської прокуратури на постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 14 липня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської прокуратури, за участю третьої особи - Третьої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур Офісу Генерального прокурора, про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді повернути особі, яка її подала.
2. Роз`яснити, що повернення касаційної скарги не позбавляє права повторного звернення до суду касаційної інстанції в порядку, встановленому законом.
3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.  
Суддя                                                                                                                         С.А. Уханенко