Справа № 991/4954/21
Провадження 1-кс/991/5027/21

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2021 року                                                                 м.Київ 

Слідча суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , 
прокурора САП ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання Генеральної прокурорки ОСОБА_6 про продовження строку дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 4202000000001458 від 06.08.2020,

ВСТАНОВИЛА

Клопотання було заявлене в кримінальному провадженні №42020000000001458 від 06.08.2020,за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 368, ч. 4 ст. 27 ч. 4 ст. 369 КК України. 

Клопотання надійшло до Вищого антикорупційного суду 20.07.2021.

Виклад обставин, зазначених у клопотанні .
У клопотанні зазначається, що детективи Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні № 42020000000001458 від 06.08.2020 за підозрою ОСОБА_7 у вчиненні злочину, передбаченого ч.5 ст.27 ч.4 ст.368, ч.4 ст.27 ч.4 ст.369  КК України, та за підозрою народного депутата України IX скликання ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого. ч.4 ст.368, ч.4 ст.27 ч.4 ст.369 КК України.

Детектив зазначає, що 09.07.2020 ОСОБА_7 зустрівся із ОСОБА_8 , який представився представником іноземної компанії, що займається переробкою твердих побутових відходів. ОСОБА_8 зазначив, що в іншій країні є завод компанії, що спалює сміття, внаслідок чого генерується електроенергія та тепло для споживання населенням. Він також зазначив, що компанія, яку він представляє, зацікавилась проектом України, що зветься «інвестиційна няня», та розглядає перспективу побудови на території міста Києва сміттєспалювального заводу. При цьому, він, як представник цієї компанії, займається питанням підготовки нормативно-правової бази та дослідженням питань, що необхідні для реалізації цього інвестиційного проекту в Україні. ОСОБА_8 повідомив ОСОБА_7 , що необхідно прийняти ряд законодавчих ініціатив, що стосуються надання підприємствам, які здійснюють утилізацію сміття, «зеленого тарифу» на продаж електроенергії, та іншого нормативного регулювання діяльності підприємства. ОСОБА_7 під час зустрічі зазначив, що у Верховній Раді України знаходиться законопроект № 2207-1-д «Про управління відходами» та запитав у ОСОБА_8 , чи цей законопроект містить норми, які, на його думку, необхідно внести до законодавства. ОСОБА_7 також повідомив ОСОБА_8 , що може організувати зустрічі із депутатами необхідних комітетів для прийняття таких правок, оскілки має знайомих в комітетах Верховної Ради України.

В подальшому, між ОСОБА_8 та ОСОБА_7 відбулась щонайменше одна зустріч, де вони обговорювали питання внесення змін до законодавства і, в тому числі, до законопроекту № 2207-1-д від 04.06.2020. 

Далі, ОСОБА_7 у період з 09.07.2020 по 27.07.2020 повідомив народному депутату України IX скликання, члену Комітету Верховної Ради України з питань енергетики та житлово-комунальних послуг ОСОБА_5 про ОСОБА_8 і його план щодо внесення змін до законопроекту № 2207-1-д від 04.06.2020. Детектив зазначає, що після цього у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на використання свого службового становища як народного депутата України та повноважень, пов`язаних із цим, з метою одержання неправомірної вигоди за вчинення в інтересах ОСОБА_8 та компанії, яку він представляє, дій з використанням наданої йому влади та службового становища у вигляді ініціювання та внесення поправок і пропозицій до проекту Закону України «Про управління відходами» (№ 2207-1-д від 04.06.2020). Детектив також зазначає, що у цей період ОСОБА_5 залучив ОСОБА_7 як особу, яка сприятиме вчиненню кримінального правопорушення, маючи на меті запобігання викриттю своєї злочинної діяльності та подальшого можливого притягнення його до кримінальної відповідальності. ОСОБА_7 , за планом ОСОБА_5 , мав спілкуватись із ОСОБА_8 щодо питання внесення поправок і пропозицій до проекту, а також щодо неправомірної вигоди, надання інших порад і вказівок. 

В подальшому, між ОСОБА_8 , ОСОБА_7 та ОСОБА_5 відбулась щонайменше одна зустріч, де вони обговорювали питання внесення змін до законодавства і, в тому числі, до законопроекту № 2207-1-д від 04.06.2020. ОСОБА_5 повідомив, що можливо внести правки до законопроекту. На одній із зустрічей, 27.07.2020 року ОСОБА_8 надав ОСОБА_5 пропозиції, які, з його слів, розробили юристи компанії. ОСОБА_5 дав ОСОБА_8 свій абонентський номер оператора мобільного зв`язку, і вони погодили, що ОСОБА_8 надішле ОСОБА_5 ці пропозиції до проекту через месенджер (мобільний застосунок) «WhatsApp». На цій зустрічі ОСОБА_5 також у конспіративний спосіб повідомив ОСОБА_8 , що той має передати йому неправомірну вигоду за подання таких пропозицій до законопроекту № 2207-1-д. Він також зазначив ОСОБА_8 , що йому слід вирішувати усі подальші питання із ОСОБА_7 . Цього дня ОСОБА_8 надіслав ОСОБА_5 поправки і пропозиції до законопроекту № 2207-1-д в електронному виді на його мобільний номер.

29.07.2020, ОСОБА_7 повідомив ОСОБА_5 , що він поки не може зазначити розмір неправомірної вигоди, бо його ще не було сформовано. Втім, 02.08.2020 ОСОБА_7 через месенджер (мобільний застосунок) «WhatsApp» повідомив ОСОБА_8 , що розмір неправомірної вигоди складе 13 000 доларів США. 03.08.2020 року ОСОБА_8 повідомив ОСОБА_7 , що він та представники компанії згоді із умовами та попросив надати підтвердження того, що ОСОБА_5 подав поправки і пропозиції до законопроекту № 2207-1-д від 04.06.2020. Цього ж дня, ОСОБА_7 надіслав йому відомості на підтвердження цього. 05.08.2020 року він також надіслав ОСОБА_8 відомості про отримання Апаратом Верховної Ради України цих поправок і пропозицій, а також щодо проходження цього документу в Апараті Верховної Ради України. Отже, стверджує детектив, ОСОБА_5 вчинив активну дію, спрямовану на доведення злочинного умислу з одержання неправомірної вигоди у розмірі 13 000 доларів США.

07.08.2020 року ОСОБА_7 отримав від ОСОБА_8 неправомірну вигоду за внесення ОСОБА_5 поправок і пропозицій до законопроекту № 2207-1-д від 04.06.2020 у розмірі 13 000 доларів США. 

Також, у період з 09.07.2020 по 13.08.2020, ОСОБА_5 , за пособництвом ОСОБА_7 , вирішив підбурити ОСОБА_8 до надання неправомірної вигоди службовим особам, які займають особливо відповідальне становище, за вчинення такими службовими особами в інтересах ОСОБА_8 та компанії, яку він представляє, дій з використанням службового становища, за попередньою змовою групою осіб.

13.08.2020 відбулась зустріч ОСОБА_8 , ОСОБА_5 і ОСОБА_7 . На цій зустрічі, ОСОБА_5 і ОСОБА_7 повідомили ОСОБА_8 , що доопрацювання законопроекту № 2207-1-д від 04.06.2020 (в тому числі, включення до цього законопроекту пропозицій, поданих ОСОБА_5 ) відноситься до повноважень членів Комітету Верховної Ради України з питань екологічної політики та природокористування, які є народними депутатами України та відбуватиметься шляхом голосування і прийняття рішення на засіданні комітету. Вони зазначили, що можуть забезпечити таке голосування і прийняття, оскільки добре знають більшість членів цього комітету, та пообіцяли йому з`ясувати можливість та умови прийняття такого рішення. 

20.08.2020 ОСОБА_8 , ОСОБА_5 та ОСОБА_7 знову зустрілись. На цій зустрічі ОСОБА_5 та ОСОБА_7 зазначили, що за прийняття позитивного рішення щодо внесення пропозицій ОСОБА_5 до законопроекту № 2207-1-д від 04.06.2020, ОСОБА_8 має передати членам Комітету Верховної Ради України з питань екологічної політики та природокористування, неправомірну вигоду у розмірі 200 000 доларів США, що згідно з офіційним курсом Національного банку України станом на 20.08.2020 складало 5 463 200 грн, що у п`ятсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

Обґрунтування клопотання

17.09.2020 народного депутата України ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч.4 ст. 368, ч.4 ст.27 ч.4 ст.369 КК України КК України.

У клопотанні зазначено, що підозра підтверджується усіма доказами у сукупності, а саме протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 02.09.2020, відповідно до якого свідок повідомив про зміст і обставини його зустрічей з ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , що відбувались протягом липня – серпня 2020 року, а також умови і порядок обговорення надання ним неправомірної вигоди у сумі 3 тис. доларів США і подальшої передачі вказаної суми ОСОБА_7 ; протоколом за результатами проведення оперативно-розшукового заходу – аудіоконтролю особи від 05.08.2020 № 15/1668 ; протоколом за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій – аудіо,- відеоконтролю особи  ОСОБА_5  від 25.08.2020№ 15/1846, №15/1845;протоколом від 07.08.2020 огляду та вручення грошових коштів від 07.08.2020 із додатками, у якому зафіксовано обставини огляду грошових коштів в сумі 15 тис. доларів США та вручення їх ОСОБА_8 , з яких останній має передати 13 тис. доларів США  ОСОБА_7  згідно із попередньо висловленим останнім проханням з метою перевірки дійсних намірів ОСОБА_7  і ОСОБА_5 ; протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії – контролю за вчиненням злочину від 10.08.2020 № 15/1730; протоколом огляду мобільних телефонів; протоколами за результатами проведення НСРД – спостереження за особами ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , у яких зафіксовані обставини проведення зустрічі між ОСОБА_7 і ОСОБА_8 07.08.2020 у приміщенні ресторану «Веранда на Дніпрі», а також спілкування ОСОБА_7 та ОСОБА_5 ;висновками експертів за результатами проведення судових експертиз відеозвукозаписів, якими встановлено належність ОСОБА_5 та ОСОБА_7 висловлювань на аудіозаписах, які отримані під час проведення оперативно-розшукових заходів та негласних слідчих (розшукових) дій; висновком експерта за результатами проведення експертизи відеозвукозаписів, якими встановлено належність помічнику – консультанту народного депутата України ОСОБА_5 – ОСОБА_9 висловлювань у розмові на аудіозаписі, яка надіслана підозрюваним ОСОБА_7 03.08.2020 у месенджері «Whats App» ОСОБА_8 в якості підтвердження подання ОСОБА_5 пропозицій до проєкту Закону України «Про управління відходами» (номер, дата реєстрації 2207-1-д від 04.06.2020);висновком експерта за результатами проведення судової фототехнічної експертизи, предметом якої було порівняння фотозображень, у файлах, виявлених на мобільному телефоні, яким користувався ОСОБА_8 та флеш-накопичувачі, який належить ОСОБА_5 , що містили зображення електронного кабінету користувача автоматизованої системи роботи з документами у Верховній Раді України ОСОБА_5 і надсилалися ОСОБА_8 в якості підтвердження подання пропозицій до проєкту Закону України «Про управління відходами» (номер, дата реєстрації 2207-1-д від 04.06.2020); висновком експерта за результатами проведення судової криміналістичної експертизи відеозвукозапису стосовно оригінальності (автентичності) аудіо, відеозаписів, які отримані під час проведення оперативно-розшукових заходів та негласних слідчих (розшукових) дій, а також відсутності ознак монтажу і внесення змін та іншими доказами. 

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 21.09.2020 до підозрюваного ОСОБА_5 , застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави що становить 3001656 гривень.

В результаті внесення застави ОСОБА_5 звільнено з під варти , через що застосовано запобіжний захід у вигляді застави з покладенням обов`язків:1)прибувати до детектива, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;2)не відлучатись із міста Києва без дозволу детектива, прокурора або суду;3)повідомляти детектива, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи; 4)утримуватися від спілкування з підозрюваним ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 ;5)здати на зберігання до відповідного територіального підрозділу Державної міграційної служби України свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України;6)носити електронний засіб контролю.

Ухвалою слідчої судді Вищого антикорупційного суду від 15.02.2021 строки досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до 10.05.2021. 

Протягом певного періоду часу, ухвалами слідчих суддів Вищого антикорупційного суду ОСОБА_5 продовжувались дії покладених на нього обов`язків, за винятком обов`язку носити електронний засіб контролю.

Останній раз, ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 10.06.2021 строк дії покладених на ОСОБА_5 обов`язків було продовжено строком до 10.08.2021, з зазначенням таких обов`язків 1) прибувати до детектива, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом; 2) повідомляти детектива, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;3) утримуватися від спілкування з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ;4) здати на зберігання до відповідного територіального підрозділу Державної міграційної служби України свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Прокурор у клопотанні також вказує на наявність щодо підозрюваного ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які продовжують існувати, а саме: підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування, суду та незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Прокурор просить продовжити обов`язки строком на один місяць. Метою продовження є забезпечення виконання підозрюваною покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, які не зменшилися. 

Доводи сторін

Прокурор підтримав клопотання, попросив його задовольнити.У своєму виступі він також вказав на ключові аспекти клопотання, а саме на доведеність обґрунтованості підозри та ризики, що у своїй сукупності вказує на необхідність продовження строку дій процесуальних обов`язків. Також він надавав деякі пояснення щодо суті клопотання. 

Захисник заперечила проти задоволення клопотання, просила відмовити за необгрунтованістю. Зазначила, що обов`язки, покладені на підозрюваного не відповідають існуючим на теперішній час ризикам. Вважає, що ризики не доведеними . Вказала, що це клопотання є шостим за порядком про продовження обов`язків. Що на думку захисника свідчить про формальний підхід прокурора до звернення до суду із клопотанням без становлення реальних підстав для звернення . Звертає увагу на те, що стороною захисту виконуються вимог ст. 290 КПК України , стадія ознайомлення станом на зараз завершена, матеріали, які сторона захисту має намір використовувати в суді, в порядку статті 290 КПК України направлені на адресу процесуального керівника - ОСОБА_3 та зареєстровані 26 липня 2021 року Офісом Генерального прокурора за вх.№ 172582-21. При цьому відмову у задоволенні клопотання аргументує сумлінним виконанням покладених процесуальних обов`язків ОСОБА_5 протягом всього часу застосування запобіжного заходу. На думку захисника сама по собі застава вже є достатнім запобіжником щодо допущення будь-яких порушень з боку підозрюваного, з огляду на її розмір.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав доводи свого захисника. 

Вислухавши прокурора, захисника та підозрюваного, перевіривши матеріали кримінального провадження, слідча суддя приходить до висновку, зазначеного у мотивації суду.

Мотивація суду

Згідно зі ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України (КПК України), метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

У разі необхідності строк дії обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому ст. 199 КПК України (ч. 7 ст. 194 КПК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку дії обов`язків згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Тобто, при вирішенні питання про продовження строку дії обов`язків, необхідно керуватися положеннями щодо продовження строку триманні під вартою

Таким чином, строк дії обов`язків може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України (ч. 3 ст. 197 КПК України). Клопотання про продовження строку дії обов`язків, крім відомостей, зазначених у статті 184 КПК України (загальних відомостей щодо обґрунтування покладення обов`язків), повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують накладення обов`язків на підозрюваного; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу (а, у випадку із внесенням застави — до закінчення дії обов`язків) (ч. 3 ст. 199 КПК України). Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку дії обов`язків, якщо прокурор не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше їх накладення (ч. 5 ст. 199 КПК України).

Слідча суддя досліджує такі обставини:

1.Чи є обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваною кримінального правопорушення (ч. 2 ст. 177 КПК України).
2.Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий (детектив) чи прокурор, а також чи заявлений ризик (ризики) не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують продовження дії обов`язків.
3.Обставини згідно ст. 178 КПК України (вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення, тяжкість покарання, вік та стан здоров`я тощо).
4.Обставини згідно ст. 199 КПК України, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії обов`язків, покладених на підозрюваного.
5.Які обов`язки покладаються на особу у разі задоволення клопотання (ст. 194 КПК України).

Дослідження обставин, зазначених у пункті 3 вище доцільно здійснювати в межах окремих питань, для яких ці обставини мають значення.

Чи є обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення (ч. 2 ст. 177 КПК України)

Сторона обвинувачення зазначає, що обґрунтованість підозри доведена доказами, зазначеними у клопотанні. Прокурор зазначає, що у клопотанні є докази, що вказують на наявність підстав для підозри ОСОБА_7 , і що така підозра є обґрунтованою. Захисник заперечив, зазначивши, що зараз нема додаткових доказів, які підтверджують підозру. 

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (ч. 2 ст. 177 КПК України). Оскільки в процесуальному законодавстві нема чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідча суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 2 ст. 8 КПК України). Обґрунтована підозра — це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким — необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчу суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

При продовженні строку дії обов`язків (як і при продовженні строку тримання під вартою), необхідно також оцінити обґрунтованість підозри протягом усього періоду накладення таких обов`язків. Обґрунтованість підозри має оцінюватися на кожному етапі — від початкового періоду після затримання особи (у цьому випадку — з моменту притягнення до кримінальної відповідальності), так і в подальшому, коли строк дії обов`язків продовжується. (Рішення у справі Ilgar Mammadov проти Азербайджану, заява № 15172/13 від 22 травня 2014 року, параграф 90)

Слідча суддя також звертає увагу на правову кваліфікацію злочину у підозрі. Так, ОСОБА_5 інкримінується одержання службовою особою, яка займає особливо відповідальне становище неправомірної вигоди у великому розмірі для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, будь-якої дії з використанням службового становища, а також у скоєнні підбурювання до надання службовій особі, яка займає особливо відповідальне становище, надає таку вигоду, дій з використанням службового становища вчиненого повторно, за попередньою змовою групою осіб. При цьому, остаточна оцінка та кваліфікація, а також оцінка всіх епізодів здійснюється судом під час судового розгляду справи.

Звертаючись до матеріалів клопотання, слідча суддя зазначає, що вони містять відомості щодо зустрічей ОСОБА_7 , ОСОБА_5 та ОСОБА_8 , під час яких останньому було повідомлено про необхідність надання неправомірної вигоди членам Комітету ВРУ з питань екологічної політики та природокористування за прийняття позитивного рішення щодо внесених ОСОБА_5 законодавчих пропозицій до проєкту ЗУ «Про управління відходами», наявність домовленості щодо передання ОСОБА_8 через ОСОБА_7 неправомірної вигоди у розмірі 13000 доларів США ОСОБА_5 за внесення останнім до цього закону законодавчих пропозицій, які попередньо були надані йому самим ОСОБА_8 ; задокументовані факти передавання ОСОБА_8 неправомірної вигоди ОСОБА_7 у розмірі 13000 доларів (протоколи за результатами проведення оперативно-розшукового заходу- аудіоконтролю особи, пояснення свідка, протокол вручення грошових коштів, протокол огляду від 28 серпня 2020 року щодо листування ОСОБА_8 з ОСОБА_7 , протокол за результатами виготовлення засобів, що використовуються під час проведення оперативно-розшукових заходів від 28 липня 2020 року). Матеріали клопотання також містять копію висновка експерта від 02.04.2021 № 11133, з якого вбачається, що експертом за результатами проведення судово-лінгвістичної експертизи, встановлено у висловлюваннях ОСОБА_7 та ОСОБА_5 спонукання, прохання ОСОБА_5 і ОСОБА_10 до ОСОБА_8 про надання грошових коштів за подання ОСОБА_5 пропозиції(правок) до ЗУ «Про управління відходами». Крім того, їхні висловлювання свідчать про схиляння ОСОБА_5 і ОСОБА_7 громадянина ОСОБА_8 до надання грошових коштів за прийняття рішення з урахуванням пропозицій, поданих 03.08.2020 ОСОБА_5 до проекту ЗУ «Про управління відходами» народним депутатам України - членам КВР України з питань екологічної політики. .

Фактично, за період часу, що минув, жодна зі сторін не здобула доказів (або не надала їх), що підтверджують нові обставини та можуть спростувати обґрунтовану підозру. Твердження сторони захисту, у свою чергу, не вказують на те, що рівень обґрунтованості підозри зменшився до рівня, коли можна констатувати її необґрунтованість. Зважаючи на викладену мотивацію у попередньому абзаці, слідча суддя переконана, що надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри станом на зараз стосовно можливого вчинення  ОСОБА_5  дій, що кваліфікуються  за ч. 4 ст. 368, ч. 4 ст. 27 ч. 4 ст. 369 КК України. 

Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий (детектив) чи прокурор

Далі, слідча суддя оцінює наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Сторона обвинувачення зазначає про два такі ризики

Ризик можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду

Прокурор зазначив, що ОСОБА_5 неодноразово перетинав державний кордон України, тому, усвідомлюючи, що у разі засудження за інкриміновані корупційні злочини може вжити заходів до переховування з метою ухилення від кримінальної відповідальності. При цьому зазначив, що вчинення кримінального корупційного злочину народним депутатом України, який був обраний народом для здійснення законотворчої діяльності та захисту інтересів громадян та держави, безумовно має значний суспільний резонанс. Крім того прокурор вказує на достатній майновий стан підозрюваного , який вбачається із поданої ОСОБА_5 декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2020 рік, підозрюваний має грошові заощадження, зазначені, зокрема, у поданій декларації (грошових активів у розмірі 50 тис. дол. США та 400 тис. грн), які є достатніми для забезпечення свого існування під час перебування у розшуку, що разом з усвідомленням безальтернативності покарання можуть спонукати підозрюваного до переховування від органів досудового розслідування та свідчать про реальну можливість такого переховування. Таким чином ризик переховування підозрюваного на думку прокурора з метою уникнення кримінальної відповідальності не зменшився та продовжує існувати.

Захисник заперечила проти наявності ризику переховування щодо ОСОБА_5 , оскільки вважає, що з моменту повідомлення про підозру та застосування запобіжного заходу, підозрюваний не порушував покладені на нього обов`язки

В розумінні Кримінального кодексу України злочини, інкриміновані ОСОБА_5 є особливо тяжкими. Корупційні злочини мають високий ступінь суспільної небезпеки, у цьому випадку злочин стосується одержання службовою особою, яка займає особливо відповідальне становище неправомірної вигоди у великому розмірі для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, будь-якої дії з використанням службового становища, а також у скоєнні підбурювання до надання службовій особі, яка займає особливо відповідальне становище, надає таку вигоду, дій з використанням службового становища вчиненого повторно, за попередньою змовою групою осіб . Крім того, ОСОБА_5 є народним депутатом України, обраний народом для здійснення законотворчої діяльності та захисту інтересів громадян та держави, повідомлення йому про підозру має значний суспільний інтерес. 

Слідча суддя звертає увагу на те, що ОСОБА_5 виїжджав за кордон, проте частота виїздів, а також наявність паспорта громадянина України для виїзду за кордон не є самостійно переконливими у доведенні ризику переховування. Зрештою, наявність лише паспорта не свідчить про ризик переховування, хоча можливість переховування можна значно зменшити покладенням обов`язку здачі паспорта. 

При оцінці ризику переховування слідчою суддею береться до уваги майновий стан підозрюваного, який підтверджується декларацією ОСОБА_5 як особи уповноваженою на виконання функції держави або місцевого самоврядування за 2020 рік, відповідно до якої останні має певні грошові заощадження на звітній період 

Слідча суддя погоджується з доводами адвоката стосовно належної процесуальної поведінки підозрюваного з моменту застосування до нього запобіжного заходу та відсутності нарікань зі сторони органу досудового розслідування . Натомість вказує на те, що відповідна його поведінка забезпечується застосованим до нього запобіжним заходом , хоча і не виключається можливість свідомого ставлення підозрюваного до їх виконання. 

При цьому, на думку слідчої судді, ймовірність переховування значно зростає, оскільки тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 , в сукупності з обґрунтованістю підозри дають підстави вважати, що він може переховуватися у разі, якщо подальші дії будуть вказувати на його можливу причетність до зазначеного злочину.

Тому, з урахуванням усіх обставин, спливу часу, належної поведінки ОСОБА_5 , але разом із тим суспільної небезпеки злочину, тяжкості вчиненого злочину, суворості покарання, що загрожує підозрюваному, достатнього матеріального стану підозрюваного, ризик переховування залишається, але є мінімальним. Він досі виправдовує покладення обов`язків на підозрюваного.

Слідча суддя зобов`язана встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує прокурор (п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України). Втім, для всебічної оцінки обставин справи, слідча суддя аналізує доводи прокурора стосовно інших ризиків, про які згадано у клопотанні. 

Ризик незаконно впливати на свідків та іншого підозрюваного у кримінальному провадженні

Прокурор у судовому засіданні зазначає, що підозрюваний ОСОБА_5 з 29.08.2019 є народним депутатом України XI скликання. Більшість свідків у кримінальному провадженні є працівниками Апарату Верховної Ради України та народними депутати України, на яких ОСОБА_5 має вплив. Крім того ОСОБА_5 згідно із загальнодоступною інформацією, яка міститься в мережі Інтернет, упродовж 2012–2014 був помічником народних депутатів України , тому, на думку прокурора, знайомий з керівництвом Апарату Верховної Ради України, діючими народними депутатами України, які на його прохання або за його вказівкою безпосередньо можуть впливати на співробітників Апарату Верховної Ради України, підбурювати їх до давання неправдивих показань для уникнення або мінімізації кримінальної відповідальності, вчиняти протиправний тиск на них або членів їх сім .Свідки, які допитані у кримінальному провадженні, і дотепер підзвітні та підпорядковані ОСОБА_5 .. Безпосередньо сам ОСОБА_5 під час спілкування із ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , зафіксованого в матеріалах негласних слідчих (розшукових) дій, неодноразово демонстрував свої можливості неформального вирішення будь-яких проблемних питань із посадовими особами державних органів. Тому прокурор вважає, що може використовувати свій статус та зв`язки, пов`язані із ним, а також особисті стосунки з метою незаконного впливу на інших учасників кримінального провадження, створення інших умов та обставин з метою уникнення кримінальної відповідальності. При цьому прокурор зазначає, що із зміною стадії кримінального провадження актуалізуються ризики незаконного впливу на свідків та перешкоджання кримінальному провадженню іншими чином, зокрема, можливим впливом на інших учасників цього кримінального провадження. За наслідками ознайомленням з матеріалами кримінального провадження, підозрюваний став обізнаним про всіх осіб, які допитувалися у цьому кримінальному провадженні, їх показання та значення таких показань для ймовірного визнання підозрюваного винним у вчиненні злочину.

Захисник вважає, що цей ризик ґрунтується на припущеннях сторони обвинувачення та не підтверджено жодними доказами. 

Слідча суддя враховує те, що протягом періоду застосування запобіжного заходу до підозрюваного, на нього було покладено обов`язок утриматися від спілкування з підозрюваним ОСОБА_7 . Слідча суддя критично ставиться до загальних доводів прокурора, що є інші особи, вплив на яких може мати ОСОБА_5 оскільки вони є неконкретними та, відповідно, недоведеними. Проте, слідча суддя також зважає на те, що при продовженні строку дії запобіжного заходу оцінюється ризик, тобто потенційна і реальна можливість особи вчинити певні дії. Необхідно врахувати, що ОСОБА_5 може незаконно впливати на іншого підозрюваного у цьому кримінальному провадженні ОСОБА_7 що підтверджується характером стосунків між ними, а також наявною можливістю у них узгоджувати власні дії та свідчення з метою уникнення кримінальної відповідальності. Ці обставини досі виправдовують твердження щодо можливого впливу ОСОБА_5 на іншого підозрюваного у кримінальному провадженні, що може перешкодити ефективному досудовому розслідуванню.

Оскільки встановлено наявність двох ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідча суддя вважає, що підозрюваному можна продовжити дію покладених на нього обов`язків, у разі якщо оцінка обставин, які перешкоджали завершенню досудового розслідування до закінчення дії обов`язків, покладених на підозрюваного, та інших обставин вказуватиме на обґрунтовані підстави для такого продовження.

Обставини згідно ст. 199 КПК України, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії покладених на підозрюваного обов`язків

Прокурор у судовому засіданні зазначив, що досудове розслідування завершено , сторону захисту повідомлено про його завершення відповідно до вимог статті 290 КПК України. Наразі триває ознайомлення сторони захисту з матеріалами досудового розслідування. Ухвалою слідчої судді було встановлено стороні захисту строки на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування до 26.07.2021 включно.

Обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України

Прокурор вказує на те, що листом адвоката ОСОБА_4 прокурора повідомлено , що відкриття доказів, зібраних стороною захисту на підставі ч.6 ст.290 КПК України буде здійснено виключно після завершення ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, зазначив, що підозрюваними та їх захисниками прокурору матеріали сторони захисту не відкрились . 

Як було встановлено в судовому засіданні з пояснень захисника ОСОБА_4 стадія ознайомлення з матеріалами досудового розслідування станом на зараз завершена, матеріали, які сторона захисту має намір використовувати в суді, в порядку статті 290 КПК України направлені на адресу процесуального керівника - ОСОБА_3 та зареєстровані 26 липня 2021 року Офісом Генерального прокурора за вх.№ 172582-21. 

Натомість, для прийняття прокурором обгрунтованого рішення за результатами досудового розслідування в порядку ст.283 КПК України, вбачається за необхідне реалізувати ним своє право на ознайомлення з матеріалами сторони захисту. При цьому стороні обвинувачення необхідний строк для прийняття остаточного рішення, складення та вручення документів, визначених ст.283 КПК України, а у випадку складання обвинувального акту - направити його до суду, у якому продовження строків дії заходів забезпечення може бути вирішено лише на підготовчому судовому засіданні. 

Слідча суддя враховує те, що у органу досудового розслідування є обов`язок всебічно, повно і неупереджено дослідити всі обставини кримінального провадження під процесуальним керівництвом прокурора. В цілому, слідча суддя не вбачає затягування досудового розслідування з боку органу досудового розслідування, та звертає увагу на виконання вимог ст. 290 КПК України станом на зараз, строк ознайомлення із матеріалами іншої сторони під час якого не враховується у строк досудового розслідування. Таким чином, слідча суддя доходить висновку, що проведені слідчі (розшукові) дії було вчинено оперативно, і є об`єктивні та обґрунтовані обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії покладених на підозрюваного обов`язків.

Слідча суддя, в цілому, вбачає доцільним покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, передбачені частиною 5 статті 194 КПК України, а саме обов`язки, які забезпечать належне виконання ним своїх процесуальних обов`язків, що були продовжені ухвалою слідчої судді Вищого антикорупційного суду від 10.06.2021 року. Це необхідно з метою зазначених ризиків, які були обґрунтовані раніше, та ефективності здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні. 

Щодо строку дії покладених обов`язків 

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду 10.06.2021 року продовжила строк дії обов`язків, покладених на ОСОБА_5 до 10 серпня 2021 року. Досудове розслідування завершено . Прокурор на підставі вимог, визначених статтю 283 КПК України , з метою реалізації своїх прав та виконання завдань кримінального провадження просить продовжити строк дії покладених на ОСОБА_5 обов`язків строком на 1 місяць. 

З урахування викладеного, обов`язки, передбачені частиною 5 статті 194 КПК України можуть бути продовжені строком на 1 місяць. 

Таким чином, клопотання прокурора слід задовольнити.

З урахуванням викладеного, керуючись ст. 176, 183, 193 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА:
Клопотання Генеральної прокурорки ОСОБА_6  про продовження строку дії обов`язків, покладених на підозрюваного ухвалою суду від 21.09.2020 у зв`язку із застосуванням запобіжного заходу у виді тримання під вартою, востаннє продовжених ухвалою від 10.06.2021 стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 42020000000001458 від 06.08.2020, за ознаками злочину, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 368, ч. 4 ст. 27, ч. 4 ст. 369 КК України – задовольнити.

Продовжити строк дії на один місяць до 29 серпня 2021 року таких обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 :
1)прибувати до детектива, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;
2)повідомляти детектива, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;
3)утримуватися від спілкування з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ;
4)здати на зберігання до відповідного територіального підрозділу Державної міграційної служби України свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її оголошення.
Слідча суддя   	ОСОБА_1