ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

12 серпня 2021 року 	 	справа № 160/8563/21	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого - судді  Баранник Н.П. (доповідач),
суддів:  Малиш Н.І., Щербака А.А.,     
за участю секретаря судового засідання: Яковенко О.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Торгівельна група «УКРТЕХСНАБ» на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31 травня 2021 року у справі               № 160/8563/21 (суддя Голобутовський Р.З.) за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю  «Торгівельна група «УКРТЕХСНАБ» до  Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:
           28.05.2021р. Товариство з обмеженою відповідальністю «Торгівельна група «УКРТЕХСНАБ» (далі - позивач) звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якому просило:
          - визнати протиправним та скасувати рішення комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 14 серпня 2020 року № 9560;
          - зобов`язати ГУ ДПС у Дніпропетровській області (далі - відповідач) вчинити дії, а саме: виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Торгівельна група «УКРТЕХСНАБ» з переліку ризикових платників податків.
           Разом з позовною заявою позивачем до суду першої інстанції була подана заява про забезпечення позову шляхом зупинення на час розгляду справи дії рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про включення позивача до переліку ризикових платників № 9560 від 14 серпня 2020 року.
          В обґрунтування заяви про забезпечення було зазначено, що, віднесення платника податків до ризикових платників є підставою для зупинення реєстрації поданих таким платником податкових накладних, та, відповідно, створює перешкоди у здійсненні платником податків власної господарської діяльності. Позивач вважає, що існують підстави для вжиття заходів забезпечення позову, оскільки є очевидна небезпека заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в адміністративній справі.
          Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31 травня                  2021 року в задоволенні заяви позивача про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову відмовлено.
          Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу.              В скарзі, посилаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, порушення норм процесуального права, скаржник просить скасувати ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31 травня 2021 року та ухвалити нове судове рішення, яким вжити заходи забезпечення позову шляхом зупинення на час розгляду справи № 160/8563/21 дії рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про включення позивача до переліку ризикових платників № 9560 від 14 серпня 2020 року.
          В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що суд не врахував доводи позивача, що спірне рішення порушує не лише права позивача, а і його контрагентів, оскільки у зв`язку з відсутністю реєстрації податкових накладних, останні не мають можливості формувати податковий кредит. Вжиття заходів забезпечення позову у спосіб, визначений позивачем, не зумовлює фактичного вирішення спору по суті, а лише збереже існуюче становище до розгляду справи судом.      
          Відзиву на апеляційну скаргу позивача від відповідача на адресу суду не надходило.
          В судовому засіданні представник відповідача прохав оскаржену ухвалу суду першої інстанції залишити без змін, а скаргу позивача – без задоволення.
          Представник позивача в судове засідання не з`явився, направив клопотання про розгляд справи у його відсутність, при цьому вказав, що апеляційну скаргу підтримує у повному обсязі.
          Заслухавши представника відповідача, вивчивши виділені матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, враховуючи наступне.
          Відповідно до частини першої статті 150 КАС суд за заявою учасника справи або               з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.
          Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо:
           1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або
           2) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.
          Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Суд також повинен враховувати співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, із наслідками вжиття заходів забезпечення позову для заінтересованих осіб (частина друга цієї ж статті ).
          В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову та підстави його обрання (частина шоста статті 154 КАС).
          Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі, задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.
          Заходи забезпечення мають вживатись лише в межах позовних вимог, бути співмірними з ними, а необхідність їх застосування повинна обґрунтовуватись поважними підставами й підтверджуватись належними доказами.
          При цьому, співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.
          Суд, вирішуючи питання про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову, з врахуванням підстав позову, доказів, зазначених позивачем для підтвердження своїх вимог, має пересвідчитись, зокрема, що є реальна загроза істотного ускладнення або неможливості ефективного захисту порушеного права (інтересу) позивача або невиконання (суттєва перешкода у виконанні) рішення суду в разі, якщо такі заходи не будуть вжиті.
          Суд першої інстанції, відмовляючи у задоволенні заяви позивача про вжиття заходів забезпечення позову, вказав на відсутність підстави вважати, що невжиття судом заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, унеможливити ефективний захист або поновлення порушених прав та інтересів заявника.
          В контексті оцінки вказаних позивачем підстав для вжиття заходів забезпечення позову на відповідність їх підставам, встановленим нормами статті 150 КАС, слід зазначити, що пунктом 201.16 статті 201 Податкового кодексу України передбачено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
          Згідно Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165, у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
          При цьому, колегія суддів звертає увагу, що зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування не є безумовною підставою для відмови в реєстрації цих документів податкової звітності, а відтак не впливає на податковий облік платника податку на додану вартість.
          Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що у даному випадку відсутні підстави для вжиття заходів забезпечення позову.          
Обґрунтовуючи у заяві про забезпечення позову можливість настання негативних наслідків у майбутньому, позивач не наводить обставин, що свідчать про існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди його правам та інтересам до ухвалення рішення у адміністративній справі, або що захист цих прав та інтересів стане неможливим без вжиття таких заходів, або для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат.
Доводи апеляційної скарги позивача не спростовують висновків суду, підстави для скасування оскарженої ухвали суду першої інстанції відсутні.
          Керуючись п.1 ч.1 ст.315, ч.1 ст.316, ст.ст.322, 325, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:
          Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Торгівельна група «УКРТЕХСНАБ»  - залишити без задоволення.

          Ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31 травня              2021 року у справі № 160/8563/21 – залишити без змін.

          Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у випадках та в строки, визначені статтями 328,329 КАС України.

Головуючий - суддя                                                                      Н.П. Баранник 

                               суддя                                                                      Н.І. Малиш 

                               суддя                                                                      А.А. Щербак