Справа № 991/6230/21
Провадження 1-кс/991/6323/21

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 вересня 2021 року                                                                        м.Київ
Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання захисника ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу підозрюваній ОСОБА_4 
ВСТАНОВИВ:
До Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_4 , про зміну підозрюваній ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави на запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання у кримінальному провадженні № 12013220540000400 від 31.01.2013, досудове розслідування в якому здійснюється, зокрема, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 209 КК України, в якому він просив:
-змінити запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 168160 грн., на запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання;
-повернути заставодавцю ОСОБА_3 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) внесену ним частину застави за ОСОБА_4 у розмірі 168160 (сто шістдесят вісім тисяч сто шістдесят) грн.;
В обґрунтування клопотання захисник підозрюваної ОСОБА_4 – адвокат ОСОБА_3 посилається на те, що сплив значний час з моменту внесення застави, жодних процесуальних дій з підозрюваною ОСОБА_4 не проводиться, відсутні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, у зв`язку з чим сторона обвинувачення не зверталася до суду з клопотанням про продовження строку дії покладених на підозрювану ОСОБА_4 додаткових процесуальних обов`язків, визначених ст. 194 КПК України. Крім того зазначив, що про наявність підстав для зміни ОСОБА_4 запобіжного заходу на більш м`який свідчить те, що остання надавала органу досудового розслідування правдиві показання, які свідчать про її непричетність до вчинення кримінальних правопорушень, жодного разу не порушила покладені на неї процесуальні обов`язки підозрюваної, має постійне місце проживання у м. Харків, постійне місце роботи, та за місцем роботи характеризується позитивно, має родину, яка перебуває у скрутному матеріальному становище, та виховує неповнолітню дитину. Крім того, зазначає, що гроші на внесення застави за ОСОБА_4 збиралися усією родиною та для родини останньої це є дуже велика грошова сума. Вищезазначені обставини та відсутність будь-яких ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, свідчать про наявність підстав для зміни ОСОБА_4 запобіжного заходу на більш м`який. Вказав, що більше року з підозрюваною ОСОБА_4 не проведено жодної процесуальної дії, а досудове розслідування зупинене, на виконання вимог п. 3 ч. 3 ст. 201 КПК України, копія клопотання надіслана до Спеціалізованої антикорупційної прокуратури 07.09.2021 р. 
В судовому засіданні підозрювана ОСОБА_4 та її захисник, адвокат ОСОБА_3 , підтримали клопотання та просили його задовольнити в повному обсязі.
Прокурор ОСОБА_5 не заперечував проти задоволення клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_4 , про зміну підозрюваній ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави на запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
Заслухавши думку учасників кримінального провадження та дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Під час судового розгляду встановлено, що детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування, а Спеціалізованою антикорупційною прокуратурою Генеральної прокуратури України здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 12013220540000400 від 31.01.2013 р.
12 листопада 2019 року в рамках кримінального провадження № 12013220540000400 від 31.01.2013 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 209 КК України.
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 13.11.2019 р. по справі № 757/60048/19-к до ОСОБА_4  застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 49 946 000 грн., з покладанням низки обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, строком до 04 січня 2020 року включно.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 26.12.2019 р. по справі № 11-сс/824/6704/2019 апеляційну скаргу ОСОБА_4 задоволено частково – скасовано ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 13.11.2019 р. по справі № 757/60048/19-к, постановлену нову ухвалу, якою до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 576 300 грн., з покладанням низки обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, строком до 04 січня 2020 року включно.
Необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 576 300 грн. відповідно до висновків, викладених в ухвалі Київського апеляційного суду від 26.12.2019 р., обумовлено:
1)        наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 209 КК України, що підтверджується сукупністю зібраних доказів;
2)        наявністю ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, що підтверджується достатніми доказами;
3) іншими, більш м`якими запобіжними заходами запобігти настанню зазначених ризиків не видається за можливе, а тому виключно застосування саме запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної.
27 грудня 2019 року на відповідний розрахунковий рахунок Державної казначейської служби України згідно ухвали Київського апеляційного суду від 26.12.2019 р. внесені грошові кошти на суму 576 999,99 грн. в якості застави за підозрювану ОСОБА_4 , що підтверджується наявними в матеріалах клопотання копіями квитанцій.
У зв`язку з внесенням застави та звільнення з-під варти підозрювана ОСОБА_4 вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави (ч. 4 ст. 202 КПК України).
Постановою Генерального прокурора від 01.09.2020 р. продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 12013220540000400 від 31.01.2013 р. до 02 березня 2021 року.
Постановою детектива НАБУ від 13.10.2020 р. з матеріалів кримінального провадження № 12013220540000400 від 31.01.2013 р. виділено матеріали досудового розслідування відносно підозрюваної  ОСОБА_4  в  окреме провадження, якому присвоєно № 52020000000000637 від 13.10.2020 р.
Наразі, детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування, а Спеціалізованою антикорупційною прокуратурою Генеральної прокуратури України здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні, відомості про початок досудового розслідування у якому внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 52020000000000637 від 13.10.2020 р., за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 209 КК України (виділено з матеріалів кримінального провадження № 12013220540000400 від 31.01.2013 відповідно до постанови прокурора від 13.10.2020 р. про виділення матеріалів досудового розслідування в окреме провадження).
Ухвалою Вищого антикорупційного суду від 28 жовтня 2020 року у справі № 991/8416/20 клопотання адвоката ОСОБА_3 про зміну підозрюваній ОСОБА_4 запобіжного заходу задоволено частково: зменшено розмір застави, визначений підозрюваній ОСОБА_4 ухвалою Київського апеляційного суду від 26 грудня 2019 року, з 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становило 576300 гривень до 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 168160 (сто шістдесят вісім тисяч сто шістдесят) гривень 00 коп.
Ухвалою Вищого антикорупційного суду від 30 грудня 2020 року у справі № 991/10321/20 заяву адвоката ОСОБА_3 про повернення застави задоволено: заставу в сумі 277000 (двісті сімдесят сім тисяч) гривень 00 копійок, внесену 27.12.2019 р. за підозрювану ОСОБА_4 на розрахунковий рахунок Головного управління Державної казначейської служби України № 37310033182186: банк отримувача Державна казначейська служба України, м. Київ; код отримувача 42258617; МФО отримувача 820172, на підставі ухвали Київського апеляційного суду від 26.12.2019 р. по справі № 11-сс/824/6704/2019, повернуто заставодавцю ОСОБА_6 (ідентифікаційний код НОМЕР_2 ). Частину застави в сумі 131 839 (сто тридцять одна тисяча вісімсот тридцять дев`ять) гривень 99 копійок, внесену 27.12.2019 р. за підозрювану ОСОБА_4 на розрахунковий рахунок Головного управління Державної казначейської служби України № 37310033182186: банк отримувача Державна казначейська служба України, м. Київ; код отримувача 42258617; МФО отримувача 820172, на підставі ухвали Київського апеляційного суду від 26.12.2019 р. по справі № 11-сс/824/6704/2019, повернуто заставодавцю ОСОБА_3 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ).        
Відповідно до ч.1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.
Частиною 2 статті 200 КПК України, яка регулює порядок розгляду клопотання слідчого, прокурора про зміну запобіжного заходу, встановлено, що у клопотанні про зміну запобіжного заходу обов`язково зазначаються обставини, які: 1) виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу; 2) існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які слідчий, прокурор на той час не знав і не міг знати.
Відповідно до ч. 5 ст. 201 КПК України, слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом,
На підставі ч.6 статті 9 КПК України, виходячи з рівності прав сторін кримінального провадження на реалізацію процесуальних прав (ч.2 ст.22 КПК України), а також враховуючи положення ч. 5 ст. 201 КПК України, можна зробити висновок, що підставою для зміни запобіжного заходу за клопотанням підозрюваного чи захисника є, в тому числі, наявність нових обставин, які не були предметом судового розгляду під час застосування запобіжного заходу, постановлення попередньої ухвали про зміну або відмову у зміні запобіжного заходу.
Слідчий суддя, суд зобов`язаний розглянути клопотання підозрюваного, обвинуваченого протягом трьох днів з дня його одержання згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу (ч. 4 ст. 201 КПК України).
Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3)недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частина 1 статті 194 КПК).
Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
З огляду на зазначені положення закону, слідчому судді під час вирішення клопотання про зміну запобіжного заходу у вигляді застави на запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, з метою визначення чи є законні підстави для застосування стосовно підозрюваної ОСОБА_4  запобіжного заходу саме у вигляді особистого зобов`язання, необхідно в межах доводів відповідного клопотання розкрити: 1) кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, та чи є підозра обгрунтованою; 2) обставини, які свідчать про існування/відсутність ризиків, передбачених статтею 177 КПК; 3) наявність/відсутність обставин, які не були предметом судового розгляду під час застосування запобіжного заходу, постановлення попередньої ухвали про зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, та які можуть бути підставою для зміни запобіжного заходу на більш м`який запобіжний захід.
Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 209 КК України, а саме: ОСОБА_4 підозрюється в умисній участі у підконтрольній ОСОБА_7 злочинній організації та її структурному підрозділі під керівництвом ОСОБА_8 , з метою вчинення тяжких та особливо тяжких злочинів, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.255 КК України; підозрюється в легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом при вчиненні операцій з придбання та оплати майна та майнових прав групи компаній «Український медіа холдинг» на загальну суму 440 226 315 доларів США, вчиненої повторно, злочинною групою, в особливо великих розмірах, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України - легалізація (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, тобто вчинення фінансової операції чи правочину з коштами, одержаними внаслідок вчинення суспільно небезпечного протиправного діяння, що передувало легалізації (відмиванню) доходів, а також вчинення дій, спрямованих на приховання чи маскування незаконного походження таких коштів чи володіння ним, прав на таке майно, джерела їх походження, місцезнаходження, переміщення, а так само набуття, володіння або використання коштів, одержаних внаслідок вчинення суспільно небезпечного протиправного діяння, що передувало легалізації (відмиванню) доходів, вчинене в особливо великих розмірах, повторно, злочинною групою.
Отже,  ОСОБА_4  підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 255 КК України – особливо тяжкий злочин, а також у вчиненні злочину передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України, який також відноситься до категорії особливо тяжкого злочину, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі понад 10 років (ст. 12 КК України).
Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри та існування передбачених ст. 177 КПК України ризиків були встановлені ухвалою Київського апеляційного суду від 26.12.2019 р. по справі № 11-сс/824/6704/2019, якою скасовано ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 13.11.2019 р. по справі № 757/60048/19-к, постановлену нову ухвалу, якою до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 576 300 грн., з покладанням низки обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, строком до 04 січня 2020 року включно.
В ході розгляду зазначеного клопотання стороною захисту не спростовано висновки суду, не зазначено обставин та не надано доказів на підтвердження існування таких обставин, які б очевидно та беззаперечно свідчили про непричетність підозрюваної до кримінальних правопорушень, у вчиненні яких їй повідомлено про підозру, або вказували на не обгрунтованість повідомленої підозри.
Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.
При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
В свою чергу,  ті фактичні дані, з урахуванням яких судом під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу було встановлено існування обґрунтованої підозри у вчиненні  ОСОБА_4  інкримінуємих їй злочинів, в їх сукупності не залишають розумних сумнівів в обґрунтованості повідомленої  ОСОБА_4  підозри, є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра».
Зі змісту ухвали Київського апеляційного суду від 26.12.2019 р. вбачається, що під час розгляду клопотання про застосування до підозрюваної ОСОБА_4  запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою колегією суддів було встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України (переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється), обґрунтованість повідомленої підозри, враховано обставини кримінального провадження, тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється  ОСОБА_4 , дані про особу підозрюваної (її вік, стан здоров`я, сімейний стан, характер соціальних зв`язків, спосіб життя), її майновий стан, процесуальну поведінку підозрюваної, що стало підставою для відмови у задоволенні клопотання про застосування до підозрюваної виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави в розмірі, що становить триста прожиткових мінімумів для працездатних осіб – 576 300 грн.

Наявність ризиків, та їх обґрунтованість
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК).
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Під час перевірки наявності ризиків, передбачених ч. 1 статті 177 КПК, у кримінальному провадженні № 52020000000000637 від 13.10.2020 р. щодо підозрюваної ОСОБА_4 , слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Так, ризик переховування підозрюваної ОСОБА_4 від органу досудового розслідування та/або суду обумовлений можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання (злочин, у якому обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , передбачає виключно покарання у виді реального позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна (ч. 1 ст. 255 КК України), на строк від восьми до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна (ч. 3 ст. 209 КК України).
Відповідний ризик продовжує існувати, однак є мінімальним з огляду на час, що сплив після вчинення дій, які стали підставою для повідомлення про підозру ОСОБА_4 (8 років) та час, що сплив після повідомлення підозри ОСОБА_4 (майже два роки), та з урахуванням того, що за цей час підозрювана демонструвала належну процесуальну поведінку, а також враховуючи ту обставину, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання у м. Харків, постійне місце роботи, за місцем роботи характеризується позитивно, має родину та на утриманні у неї перебуває неповнолітня дитина, яка потребує батьківського догляду та піклування.
Ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також ризик незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні на даний час є мінімальним з огляду на час, протягом якого триває досудове розслідування у кримінальному провадженні № 12013220540000400 від 31.01.2013 р., в рамках якого ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 209 КК України, - майже дев`ять років, а також з огляду на те, що кримінальне провадження № 52020000000000637, яке було виділено 13.10.2020 р. відносно підозрюваної ОСОБА_4 , зупинено з лютого 2021 року, та жодної слідчої (розшукової) та процесуальної дії, зокрема, і відносно ОСОБА_4 , не проводиться, є достатні підстави вважати, що більшість свідків вже були допитані, показання свідків та підозрюваних у даному кримінальному провадженні вже отримані, необхідна доказова база зібрана.
Однак, слід враховувати встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду – усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).
Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
За такого, ризик незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні продовжує існувати, хоча і є мінімальним. Ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, також є мінімальним і з урахуванням тієї обставини, що докази намагання вчинити відповідні дії підозрюваною протягом усього часу здійснення досудового розслідування відсутні.
Ризик того, що підозрювана ОСОБА_4 буде перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинить інше кримінальне правопорушення, на даний час не підтверджується, враховуючи її процесуальну поведінку протягом здійснення досудового розслідування.

Щодо наявності підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу (ч. 1 ст. 179 КПК України).
Відповідно до положень ст. 179 КПК України зі змісту поняття запобіжного заходу - особисте зобов`язання у його співвідношенні до інших запобіжних заходів вбачається, що це найменш суворий запобіжний захід.
Виходячи з положень ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.
Згідно положень ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування будь-якого запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Вищенаведені обставини дають підстави слідчому судді для висновку про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 209 КК України, а також про існування мінімальних ризиків, передбачених п.п. 1-3 ст.177 КПК України, зокрема наявність хоча і мінімального ризику переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, ризику незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні, ризику знищення документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.
Разом з тим, враховуючи те, що ризики, передбачені п.п. 1-3 ч. 1 ст. 177 КПК України, які встановленні слідчим суддею хоча і існують, проте є мінімальними, враховуючи характер та обставини кримінального правопорушення, з огляду на час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 12013220540000400 від 31.01.2013 р., в рамках якого ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 209 КК України, - більш ніж вісім років, час, протягом якого ОСОБА_4 перебуває у статусі підозрюваної (майже два роки), особисті обставини підозрюваної (існування яких зменшує ризик переховування підозрюваної від органу досудового розслідування та суду, який є вирішальним при встановленні підстав для зміни запобіжного заходу), а також враховуючи мету застосування запобіжного заходу та відсутність з боку сторони обвинувачення заперечень щодо зміни запобіжного заходу з застави на особисте зобов`язання, слідчий суддя дійшов висновку, що наразі відсутні беззаперечні підстави для застосування до підозрюваної ОСОБА_4 в цьому кримінальному проваджені запобіжного заходу у виді застави, та вважає за необхідне застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, що на даний час є достатнім для забезпечення виконання ОСОБА_4 покладених на неї відповідно до положень КПК України процесуальних обов`язків як особи яка є підозрюваною, та запобігти наявним мінімальним ризикам, передбачених п.п. 1-3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання адвоката ОСОБА_3 в частині вимоги про зміну підозрюваній ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави на запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання у даному кримінальному провадженні.
Так, враховуючи те, що особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу (ч. 1 ст. 179 КПК України), відповідно до положень ч.5 ст.194 КПК України, для зменшення наведених вище ризиків вчинення підозрюваною ОСОБА_4 дій, передбачених п.п. 1-3 ч. 1 ст. 177 КПК України, на підозрювану ОСОБА_4 слід покласти додаткові обов`язки відповідно до положень ч.5 ст.194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до детектива, прокурора, слідчого судді, суду.
У зв`язку із наявністю підстав для зміни запобіжного заходу у виді застави на запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, що свідчить про припинення дії застосованого до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді застави, наявні підстави для повернення всієї суми застави заставодавцю згідно ч. 11 ст. 182 КПК України.
З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає за необхідне повернути заставодавцю ОСОБА_3 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) частину застави в сумі 168160 (сто шістдесят вісім тисяч сто шістдесят) гривень 00 копійок, внесену ОСОБА_3 27.12.2019 р. за підозрювану ОСОБА_4 на розрахунковий рахунок Головного управління Державної казначейської служби України № 37310033182186: банк отримувача Державна казначейська служба України, м. Київ; код отримувача 42258617; МФО отримувача 820172, на підставі ухвали Київського апеляційного суду від 26.12.2019 р. по справі № 11-сс/824/6704/2019.
За такого, клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_4 , про зміну підозрюваній ОСОБА_4 запобіжного заходу підлягає задоволенню.
Керуючись статтями 177, 178, 201, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити.
Змінити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід з застави на особисте зобов`язання, поклавши на неї на строк два місяці, до 14 листопада 2021 року, наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до детектива, прокурора, слідчого судді, суду.
Попередити підозрювану ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на неї обов`язків, до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі визначеному КПК України.
Частину застави в сумі 168160 (сто шістдесят вісім тисяч сто шістдесят) гривень 00 копійок, внесену ОСОБА_3 27.12.2019 р. за підозрювану ОСОБА_4 на розрахунковий рахунок Головного управління Державної казначейської служби України № 37310033182186: банк отримувача Державна казначейська служба України, м. Київ; код отримувача 42258617; МФО отримувача 820172, на підставі ухвали Київського апеляційного суду від 26.12.2019 р. по справі № 11-сс/824/6704/2019, повернути заставодавцю ОСОБА_3 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ).
Ухвала оскарженню не підлягає.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ                                                                         ОСОБА_9