Справа № 991/5907/21
Провадження № 1-кс/991/5995/21

УХВАЛА
3 вересня 2021 року 	місто Київ	

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 , 
підозрюваного ОСОБА_3 ,
його захисників  ОСОБА_4 ,  ОСОБА_5 ,  ОСОБА_6 ,  ОСОБА_7 , 
прокурора ОСОБА_8 ,
розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання старшого детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_9 , погодженого прокурором Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_10 , про продовження строку тримання під вартою щодо:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Краматорськ, Донецької області, громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 Кримінального кодексу України, у кримінальному провадженні під № 52021000000000016, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.01.2021.

(1)Короткий виклад змісту поданого клопотання
30.08.2021 Вищим антикорупційним судом отримано клопотання старшого детектива Національного бюро Першого відділу детективів Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України (далі – НАБУ) ОСОБА_9 про продовження строку тримання під вартою. Воно погоджене прокурором Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора (далі – САП) ОСОБА_10 .
Так, детективами НАБУ здійснюється досудове розслідування, а прокурорами САП – процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 52021000000000016 від 14.01.2021 за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 Кримінального кодексу України (далі – КК України), та за підозрою ОСОБА_11 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України.
За твердженням детектива, в ході досудового розслідування встановлені такі обставини:
23.12.2020 протокольним рішенням загальних зборів № 23/1 Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Акс Кепітал» (далі - Товариство) ОСОБА_12 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), призначено ліквідатором з покладенням на нього функцій з проведення ліквідаційної процедури вказаного товариства.
На час призначення ОСОБА_12 на вищевказану посаду, суддею Окружного адміністративного суду міста Києва (далі – ОАСК) ОСОБА_13 здійснювався розгляд справи № 640/32334/20 за позовом Товариства до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення від 26.11.2020 № 77920413 на суму 54 710 191 грн.
Представництво інтересів Товариства в суді здійснював адвокат ОСОБА_11 . 
13.01.2021 ОСОБА_12 на прохання адвоката ОСОБА_11 зустрівся з останнім у приміщенні супермаркету «Сільпо», розташованому за адресою: м. Київ, вул. Січових стрільців, буд. 37-41.
Під час розмови ОСОБА_11 повідомив ОСОБА_12 про можливість отримати позитивне для юридичної особи рішення у вказаній справі. При цьому у нього виник умисел на підбурення ОСОБА_12 до надання неправомірної вигоди судді ОАСК за прийняття рішення на користь Товариства. З цією метою, виконуючи свій злочинний задум, він почав переконувати ОСОБА_12 про наявність у нього зв`язків в ОАСК, завдяки яким шляхом передачі неправомірної вигоди судді можливо отримати позитивне рішення у справі на користь Товариства. 
Продовжуючи свої дії, спрямовані на підбурення ОСОБА_12 до надання неправомірної вигоди, ОСОБА_11 , діючи умисно, повідомив, що для отримання рішення суду на користь Товариства необхідно передати судді ОАСК, який розглядатиме справу, неправомірну вигоду у розмірі 120 тисяч доларів США.
Вказаними діями, а саме створенням уяви у ОСОБА_12 про можливість отримання судового рішення на користь Товариства лише шляхом надання неправомірної вигоди, а також переконанням щодо наявної у ОСОБА_11 можливості вирішити це питання, останній намагався схилити ОСОБА_12 до надання неправомірної вигоди судді.
При цьому ОСОБА_11 усвідомлював, що для реалізації злочинного плану необхідно залучити особу, яка маючи зв`язки з суддями ОАСК, зможе здійснювати спілкування з суддею, який розглядає справу або особами наближеними до судді, яка розглядає вищевказану справу, і в подальшому, за сприяння вказаної особи можливо зможе передати судді неправомірну вигоду для прийняття рішення в інтересах Товариства. З цією метою ОСОБА_11 вирішив залучити до реалізації злочинного умислу свого знайомого ОСОБА_3 , який є рідним братом голови ОАСК. 
Реалізуючи задумане, ОСОБА_11 у невстановлені досудовим розслідуванням час та місці, за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, залучив ОСОБА_3 до виконання злочинного задуму, тим самим вступивши з ним в змову на вчинення кримінального правопорушення.
У подальшому, 09.02.2021 приблизно о 09 год. 45 хв., продовжуючи злочинні дії, спрямовані на підбурення ОСОБА_12 до надання неправомірної вигоди судді ОАСК, під час зустрічі з ОСОБА_12 у офісі за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_11 повідомив, що ним здійснюється робота, спрямована на отримання позитивного судового рішення на користь Товариства, для чого необхідно передати неправомірну вигоду судді, яка розглядає справу. 
У ході спілкування ОСОБА_12 повідомив ОСОБА_11 , що на замовлення Товариства проведено експертизу, яка підтверджує протиправність податкового повідомлення-рішення, тому у суду є підстави для задоволення позову Товариства. Водночас, ОСОБА_11 , не зважаючи на докази, які можуть вплинути на задоволення позову про скасування податкового-повідомлення рішення, продовжив схиляти ОСОБА_12 до надання неправомірної вигоди судді.
У ході спілкування ОСОБА_12 повідомив ОСОБА_11 , що на замовлення Товариства проведено експертизу, яка підтверджує протиправність податкового повідомлення-рішення, тому у суду є підстави для задоволення позову Товариства. Водночас, ОСОБА_11 , незважаючи на докази, які можуть вплинути на задоволення позову про скасування податкового повідомлення-рішення, продовжив схиляти ОСОБА_12 до надання неправомірної вигоди судді.
Ураховуючи переконання ОСОБА_11 з приводу необхідності надання неправомірної вигоди судді ОАСК та неможливості отримання позитивного судового рішення в інший спосіб, ОСОБА_12 попросив останнього погодити зменшення суми неправомірної вигоди до 100 тис. доларів США у зв`язку із відсутністю необхідних коштів, при цьому ОСОБА_11 повідомив, що спробує погодити зменшення суми неправомірної вигоди під час зустрічі з посередником.
15.02.2021 ОСОБА_11 зі свого мобільного телефону НОМЕР_1 зателефонував на мобільний телефон НОМЕР_2 ОСОБА_12 та повідомив, про те, що 16.02.2021 він планує зустрітись з посередником, від якого повинен одержати інформацію про хід справи.
16.02.2021 ОСОБА_11 , продовжуючи реалізацію спільного із ОСОБА_3 злочинного задуму, біля будинку АДРЕСА_3 зустрівся із останнім, який повідомив, що не зміг поговорити з головою ОАСК та пояснив, що вирішити питання про винесення судом рішення на користь Товариства за неправомірну вигоду він зможе погодити лише після спілкування з останнім.
Того ж дня, приблизно о 15 год 30 хв., під час зустрічі з ОСОБА_12 в офісі за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_11 , продовжуючи дії спрямовані на виконання спільного із ОСОБА_3 злочинного плану, повідомив ОСОБА_12 , що для прийняття суддею ОСОБА_13 рішення на користь товариства та передачі їй за це неправомірної вигоди необхідно, щоб посередник попередньо поспілкувався з цього питання з головою ОАСК, який зможе з нею вирішити це питання.
Крім того, ОСОБА_11 повідомив ОСОБА_12 , що сума неправомірної вигоди в 100 тис. доларів США буде достатньою.
17.02.2021 після підготовчого судового засідання у справі № 640/32334/20, яке відбулось у ОАСК за адресою: м. Київ, вул. Велика Васильківська, 81а, ОСОБА_11 , продовжуючи свої дії, спрямовані на виконання спільного із ОСОБА_3 плану злочинної діяльності, повідомив ОСОБА_12 , що до 17.03.2021 питання щодо передачі неправомірної вигоди судді ОАСК ОСОБА_13 за прийняття рішення на користь Товариства буде вирішене.
10.03.2021 ОСОБА_11 , з метою з`ясування інформації про здійснені ОСОБА_3 дії на виконання плану злочинної діяльності, приблизно о 12 год. 35 хв. зустрівся з останнім біля будинку АДРЕСА_4 . У ході зустрічі ОСОБА_3 повідомив ОСОБА_11 , що до 17.03.2021 вирішить питання з суддею ОАСК щодо швидкого розгляду справи за позовом Товариства.
Цього ж дня, приблизно о 12 год. 38 хв., ОСОБА_11 з метою спонукати ОСОБА_12 до надання неправомірної вигоди судді, використовуючи мобільний додаток Telegram, зателефонував останньому та повідомив, що інформацію про можливість вирішення питання про отримання судового рішення на користь Товариства він отримає на початку тижня і може знадобитись передати частину неправомірної вигоди.
16.03.2021, приблизно о 13 год. 45 хв., ОСОБА_11 , діючи на виконання спільного із ОСОБА_3 плану злочинної діяльності, спрямованого на підбурювання ОСОБА_12 до надання неправомірної вигоди судді ОАСК ОСОБА_13 , з метою остаточного переконання ОСОБА_12 до надання неправомірної вигоди судді, використовуючи мобільний додаток Telegram, зі свого мобільного телефону НОМЕР_1 зателефонував на мобільний телефон НОМЕР_2 ОСОБА_12 та повідомив, що ОСОБА_13 попередньо надала згоду на задоволення позову на користь Товариства за неправомірну вигоду у розмірі 100 тис. доларів США, а також повідомив, що ОСОБА_12 необхідно передати йому частину від суми неправомірної вигоди, у розмірі 20 тис. доларів США. 
25.03.2021 ОСОБА_11 , приблизно о 15 год., приїхав на зустріч до ОСОБА_12 у офіс за адресою: АДРЕСА_2 . У ході зустрічі, ОСОБА_12 повідомив ОСОБА_11 , що на теперішній час з необхідної частини неправомірної вигоди у сумі 20 тис. доларів США, він має можливість надати лише 10 тис. дол., на що ОСОБА_11 повідомив, що він та його посередник не заперечують проти цього.
Після чого, ОСОБА_12 та ОСОБА_11 приїхали до відділення АТ «Кредобанку», розташованого за адресою: м. Київ, проспект Степана Бандери, 21, де ОСОБА_12 вилучив з орендованої ним сейфової скриньки 10 тис. доларів США, які у подальшому в автомобілі марки MAZDA CX-5, д.н.з. НОМЕР_3 , що належить на праві власності ОСОБА_11 , передав останньому як частину неправомірної вигоди для судді ОАСК ОСОБА_13 за прийняття судового рішення на користь Товариства у справі № 640/32334/20 за позовом до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення.
29.03.2021 о 14 год. 08 хв. ОСОБА_3 зі свого мобільного телефону під номером НОМЕР_4 зателефонував на мобільний телефон під номером НОМЕР_1 ОСОБА_11 та на виконання спільного плану щодо підбурення ОСОБА_12 до надання неправомірної вигоди судді ОСОБА_13 у сумі 100 тис. дол. США повідомив про необхідність остаточного переконання ОСОБА_12 та отримання від останнього до 05.04.2021 грошових коштів для подальшої передачі їх ОСОБА_3 у якості неправомірної вигоди судді ОАСК ОСОБА_13 . 
Цього ж дня, під час розмови через додаток Telegram, ОСОБА_11 повідомив ОСОБА_12 , що його посередник запевнив, що розгляд судової справи буде на користь Товариства. Після чого повідомив ОСОБА_12 , що до 05.04.2021 необхідно передати решту неправомірної вигоди для судді ОСОБА_13 та для прискорення розгляду справи підготувати проєкт судового рішення на користь Товариства, яке повинна винести суддя, щоб він його передав судді.
05.04.2021, приблизно о 15 годині, ОСОБА_11 з метою отримання від ОСОБА_12 решти неправомірної вигоди прибув до приміщення офісу за адресою: АДРЕСА_2 . Звідки разом з ОСОБА_12 поїхав до відділення АТ «Кредобанку», розташованого за адресою: м. Київ, проспект Степана Бандери, 21. 
Прибувши до відділення АТ «Кредобанку», ОСОБА_12 вилучив з орендованої ним сейфової скриньки грошові кошти у сумі 90 тис. дол. США, які передав ОСОБА_11 , перебуваючи в автомобілі марки MAZDA CX-5, д.н.з. НОМЕР_3 , який належить на праві власності ОСОБА_11 , як частину неправомірної вигоди для судді ОАСК, а також флеш накопичувач, на якому містився проєкт тексту рішення суду та роздрукований лист формату А4, на якому містився текст, збережений на флеш накопичувачі.
В цей же день, ОСОБА_11 за адресою: АДРЕСА_5 зустрівся з ОСОБА_3 , якому в автомобілі марки Infiniti QX 70, д.н.з. НОМЕР_5 , який належить на праві власності ОСОБА_3 , передав частину грошових коштів у сумі 80 тис. доларів США, а також флеш накопичувач, на якому містився проєкт тексту рішення суду та роздрукований лист формату А4, на якому містився текст, збережений на флеш накопичувачі. При цьому, 10 тис. доларів США з отриманої в цей день суми ОСОБА_11 залишив собі.
У подальшому, 06.04.2021 співробітниками НАБУ була припинена злочинна діяльність ОСОБА_11 і ОСОБА_3 , оскільки останні були затримані у порядку ст. 208 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК).
У клопотанні також зазначено, що 06.04.2021 о 10 год. 53 хв. ОСОБА_3 затримано у порядку п.п. 2, 3 ч. 1 ст. 208 КПК за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 368 КК України.
07.04.2021 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України, а саме: у підбурюванні до надання неправомірної вигоди службовій особі, яка займає відповідальне становище за вчинення службовою особою в інтересах третьої особи дій з використанням наданої влади, вчинене за попередньою змовою групою осіб.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_3 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, згідно зі змістом клопотання, повністю підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, перелік яких доданий до клопотання.
У клопотанні повідомляється, що 09.04.2021 слідчим суддею Вищого антикорупційного суду застосовано до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 04.06.2021 включно та визначено заставу в розмірі 35 185 00 грн. У випадку внесення застави на підозрюваного покладено ряд обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК.
Ухвалами слідчих суддів від 31.05.2021 та 23.07.2021 цей строк продовжувався, востаннє до 07.07.2021 включно. Суму застави зменшено до 21 565 000 грн.
За твердженням детектива, необхідність продовження дії цього запобіжного заходу на цей час не відпала. Вказане детектив обґрунтовує наявністю ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК, а саме, що ОСОБА_3 може вчинити такі дії: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, експерта, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Як вказується у клопотанні ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 26.08.2021 строк досудового розслідування у провадженні було продовжено до шести місяців, тобто до 07.10.2021. 
Детективом також вказано на обставини, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали про продовження строків тримання під вартою, зокрема, на необхідність допитати певних осіб як свідків, розсекретити матеріали за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій, завершити проведення експертиз, призначених у провадженні, та здійснити низку інших слідчих (розшукових) та процесуальних дій.
Таким чином, детектив просить у клопотанні продовжити ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 07.10.2021. Крім того, у клопотанні зазначається про необхідність залишення без змін ОСОБА_3 застави в розмірі 21 565 000 грн. У разі внесення застави підозрюваним, детектив у клопотанні просить, відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК, покласти на підозрюваного зазначені у клопотанні додаткові обов`язки.
(2) Позиції учасників провадження, висловлені в судовому засіданні
Прокурор підтримав доводи клопотання та просив продовжити підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з альтернативою – внесення застави у зазначеному вище розмірі.
Захисник ОСОБА_4 вказав, що в порушення ст. 199 КПК прокурором у клопотанні не зазначається на обставини, які свідчать про те, що заявлені ризики не зменшились, або з`явились нові. Ризики, які зазначались у минулому клопотанні про продовження строку запобіжного заходу, повністю дублюються у новому. Необґрунтованим є посилання на ту обставину, що відразу по спливу двох годин після затримання ОСОБА_3 невідомі особи винесли певні валізи, оскільки досі їх у якості свідків не допитано. Не зазначено про реальні обставини, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали. Адвокат вказав на строки, впродовж яких має проводитись експертиза, відтак дослідження у цьому кримінальному провадженні, на думку захисника, мали бути до цього часу завершені. Повідомив про здобуття стороною захисту документів, що очевидно свідчать про вчинення провокації відносно його підзахисного. Так, ОСОБА_12 є заявником не лише у цьому кримінальному провадженні, зокрема, 04.02.2021 він звернувся до правоохоронних органів із аналогічною заявою щодо обставин надання неправомірної вигоди службовій особі судової гілки влади. Крім того, останній у період з 2002 по 2004 роки обіймав посаду податкового інспектора відділу правового забезпечення, тому був наділений навиками представництва інтересів юридичних осіб у суді. Водночас, не зрозуміло, у чому полягала необхідність у залученні іншого представника – адвоката ОСОБА_11 . Стороною захисту, окрім цього, здобуто інформацію щодо користування ОСОБА_12 своїм індивідуальним сейфом. Він користувався ним 5 разів: перший раз – 24.03.2021, коли укладав угоду; далі – 25.03.2021 о 10:40 год. (поклав на зберігання грошові кошти) та о 15:58 год. (приїхав із ОСОБА_11 , коли забрав грошові кошти із сейфу); наступного разу – 05.04.2021 о 14:08 год. та о 15:15 год. (поклав на зберігання та забрав грошові кошти). Тобто, на думку захисника, цим сейфом ОСОБА_12 користувався виключно з метою вчинення провокації. Крім того, ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України, як підбурювання до надання неправомірної вигоди, водночас у витягу з ЄРДР вказано на ч. 3 ст. 369 КК України. На думку адвоката ОСОБА_4 , ОСОБА_3 не набув статусу підозрюваного у цьому провадженні. Тому просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора. 
Адвокат  ОСОБА_7 звернув увагу на положення статті 132 КПК, які, на його думку, порушені прокурором. Вказав на необґрунтованість підозри. За 5 місяців сторона обвинувачення не отримала жодного підтвердження, яке могло свідчити про службову особу, якій могла б надаватися неправомірна вигода, факт отримання чи відмовитися від коштів такою особою тощо. Не підтверджено детективами, якими потребами досудового розслідування обґрунтовується продовження строку дії запобіжного заходу. Не зрозуміло з клопотання, яка кількість експертиз призначена у провадженні (14 чи 12). Ці експертні дослідження переважно не стосуються підозри, повідомленої ОСОБА_3 . На думку адвоката, такі дії свідчать про затягування досудового розслідування. Вказав на невиконання детективами ухвали слідчого судді про допит свідків, ініційованих стороною захисту. Декілька клопотань підряд є ідентичними, що свідчить про те, що у провадженні нічого не робиться. У клопотанні не зазначені обставини, які свідчать про незменшення ризиків. Неприпустимим є посилання прокурора на висновки ЄСПЛ. Необґрунтовано неможливість іншим чином запобігти реалізації встановлених ризиків. Посада, яку обіймав ОСОБА_3 , не вимагає спеціальних навиків конспірації тощо, тому не може вказувати на ризик переховування. Посилання на майно матері підозрюваного теж не є допустимим. Кримінальне провадження не є винятково складним. Адвокат також просив долучити до матеріалів справи характеризуючі дані щодо ОСОБА_3 . Він також зазначив, що розмір застави є необґрунтовано великим та непомірним для підозрюваного. На усе майно ОСОБА_3 накладений арешт, а також відсутні будь-які джерела отримання доходу у нього та його сім`ї. Таким чином, обраний запобіжний захід фактично є безальтернативним. Тому адвокат просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Крім того вказав, що для осіб, які тримаються під вартою, на сьогоднішній день запроваджена послуга користування послугами IP-телефонії та інтернет зв`язку.
Захисник ОСОБА_5 заперечив щодо задоволення клопотання. Досі не здобуто жодних доказів щодо належності коштів, вилучених під час обшуку у квартирі по АДРЕСА_6 , саме підозрюваному. Вказав, що для забезпечити виконання усіх запланованих органом досудового розслідування дій у провадженні буде достатньо застосування до підозрюваного домашнього арешту.
Крім того, захисник ОСОБА_6 вказав, що обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є по суті безальтернативним, оскільки ОСОБА_3 не має фактичної можливості внести визначений розмір грошових коштів. На думку захисника, домашній арешт є достатнім запобіжним заходом у даному випадку, адже на підозрюваного будуть покладені такі ж обов`язки, що і при заставі, юридичні наслідки теж не відрізняються. Вказав, що інший підозрюваний ОСОБА_11 співпрацює із органом досудового розслідування, тому твердження про здійснення на нього тиску є безпідставним.
Підозрюваний ОСОБА_3 зазначив, що на цей час паспорти для виїзду за кордон були здані, тому посилання на цю обставину в ухвалах є недоречним. Крім того, звернув увагу, що його виїзди за кордон обґрунтовувалися об`єктивними причинами, тому не свідчать про наявність у нього коштів у великих кількостях для подорожей, а відтак переховування. Він підтвердив факт того, що вилучені у нього ключі є від квартири по АДРЕСА_6 , там могли зберегтися відбитки його пальців, а також не заперечував випадів спілкування із ОСОБА_11 , тому у нього немає необхідності впливати на експерта. Негласні слідчі (розшукові) дії проводились впродовж кількох місяців, водночас не зафіксовано спілкування із згаданими у клопотанні працівниками державних органів, що виключає можливість перешкоджання ходу досудового розслідування іншим чином. Вказав на особисті обставини, що зумовлюють звільнення його з-під варти. Просив застосувати йому цілодобовий домашній арешт. 
(3) Мотиви, з яких виходив слідчий суддя під час вирішення клопотання
За результатами дослідження матеріалів клопотання та з урахуванням думки учасників кримінального провадження, слідчий суддя робить наступні висновки.
Відповідно до ч. 1 ст. 199 КПК клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Розгляд такого клопотання слідчим суддею здійснюється згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу (ч. 4 ст. 199 КПК). 
Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК запобіжними заходами є: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою. Тримання під вартою вважається найбільш суворим запобіжним заходом.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч. 2 ст. 177 КПК).
Крім цього, у статті 178 КПК визначений перелік обставин, що враховуються при застосуванні запобіжного заходу.
Згідно з положеннями ч. 1 ст. 194 КПК під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення (1), наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу (2), і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (3).
Також відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою (1), виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою (2). Стаття 184 КПК, в свою чергу, визначає загальні вимоги до змісту клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу.
Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою (ч. 5 ст. 199 КПК).
Під час розгляду клопотання слідчому судді слід також враховувати, що строк тримання під вартою може бути продовжений в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати, зокрема, дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів (ч. 3 ст. 197 КПК). При цьому, строк дії ухвали слідчого судді про продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів (ч. 1 ст. 197 КПК).
З аналізу вказаних вище норм процесуального закону слідує, що при вирішенні клопотання про продовження строку тримання під вартою, слідчому судді необхідно встановити:
1)який запобіжний захід застосовано ОСОБА_3 .?
2)чи наявна обґрунтована підозра вчинення підозрюваним кримінального правопорушення?
3)чи наявні ризики, визначені ст. 177 КПК?
4)чи виправдовують зазначенні у клопотанні обставини подальше тримання підозрюваного під вартою та чи є можливим застосування більш м`якого запобіжного заходу з урахуванням положень ст. 178 КПК?
5)на який строк необхідно продовжити тримання під вартою?
6)чи застава (альтернативний запобіжний захід) є непомірною для підозрюваного та чи підлягає зменшенню її розмір?
У процесі вирішення вказаних питань, слідчий суддя робить наступні висновки щодо кожного з них.
(3.1) Щодо запобіжного заходу, застосованого щодо ОСОБА_3 . 
Згідно з витягом з ЄРДР кримінальне провадження № 52021000000000016 здійснюється за ч. 3 ст. 369 КК України. 
06.04.2021 ОСОБА_3 було затримано детективами НАБУ відповідно до протоколу його затримання.
07.04.2021 йому було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України.
09.04.2021 ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду було застосовано підозрюваному ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів до 04.06.2021 включно. Цією ухвалою визначено розмір альтернативного триманню під вартою запобіжного заходу у вигляді застави - у розмірі 15 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 35 185 000 грн. Нею ж, у випадку внесення застави, покладено на підозрюваного обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК, а саме:
-прибувати за кожною вимогою до слідчого (детектива), прокурора, слідчого судді та суду;
-не відлучатися із м. Києва та села Гатне, Київської області без дозволу слідчого (детектива), прокурора або суду;
-повідомляти слідчого (детектива), прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; 
-здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт громадянина України для виїзду за кордон №  НОМЕР_6 , виданий 10.02.2014 відділом централізованої обробки даних № 1 Управління з питань громадянства, паспортизації, реєстрації та еміграції Управління Державної міграційної служби України в м. Києві; та паспорт громадянина України для виїзду за кордон №  НОМЕР_7 , виданий 20.06.2017 відділом централізованої обробки даних № 1 Управління з питань громадянства, паспортизації, реєстрації та еміграції Управління Державної міграційної служби України в м. Києві та інші документи, які надають право виїзду за кордон; 
-утримуватися від спілкування з ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_12 ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_13 ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_14 ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_15 ІНФОРМАЦІЯ_6 ;
-носити електронний засіб контролю.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 23.07.2021 (раніше продовжений) строк тримання під вартою продовжено до 07.09.2021 включно із визначенням застави у розмірі 9500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 21 565 000 грн, із покладенням відповідних обов`язків.
(3.2) ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України.
Поняття обґрунтованої підозри та чіткі критерії її оцінки у національному законодавстві не визначені.
Проте, воно висвітлено у практиці Європейського суду з прав людини, що підлягає застосуванню українськими судами. Термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України»). Обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства»).
Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності достовірного знання про вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення.
Цей стандарт переконання є нижчим, ніж стандарт переконання «поза розумним сумнівом», та вимагає меншої ваги доказів, ніж для вирішення судом питання про винуватість чи невинуватість особи на стадії судового розгляду.
Таким чином, слідчому судді необхідно оцінити відповідність підозри цій правовій кваліфікації лише для встановлення її обґрунтованості (тобто, чи є підстави обґрунтовано вважати, що ОСОБА_3 міг вчинити саме цей злочин). При цьому, остаточна оцінка та кваліфікація здійснюється судом під час розгляду справи по суті.
Слідчим суддею встановлено, що 07.04.2021 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України.
Стаття 27 КК України визначає види співучасників. Згідно з ч. 4 ст. 27 КК України підбурювачем є особа, яка умовлянням, підкупом, погрозою, примусом або іншим чином схилила іншого співучасника до вчинення кримінального правопорушення.
Частина третя статті 369 КК України передбачає відповідальність, зокрема, за надання неправомірної вигоди службовій особі, яка займає відповідальне становище за вчинення службовою особою в інтересах третьої особи дій з використанням наданої влади, вчинене за попередньою змовою групою осіб.
Згідно з приміткою до ст. 364-1 КК України у статті 369 цього Кодексу під неправомірною вигодою слід розуміти зокрема грошові кошти, які пропонують, обіцяють, надають або одержують без законних на те підстав.
Відповідно до п. 2 примітки до ст. 368 КК України службовими особами, які займають відповідальне становище, у статті 369 цього Кодексу є, зокрема, судді.
Кримінальне правопорушення визнається вчиненим за попередньою змовою групою осіб, якщо його спільно вчинили декілька осіб (дві або більше), які заздалегідь, тобто до початку кримінального правопорушення, домовилися про спільне його вчинення (ч. 2 ст. 28 КК України).
Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27 ч. 3 ст. 369 КК України.
Окрім цього, для визначення можливості вчинення  ОСОБА_3  вказаного кримінального правопорушення слідчим суддею досліджено відомості, надані сторонами, зокрема:
-        копію заяви ОСОБА_12 від 14.01.2021. Згідно з нею, 23.12.2020 його, рішенням зборів учасників, призначено ліквідатором ТДВ «СК «Акс Кепітал». З метою представництва інтересів Товариства, виникла необхідність у залученні адвоката. Під час зустрічі з адвокатом ОСОБА_11 , останній зазначив про те, що спір товариства можна вирішити в Окружному адміністративному суді міста Києва на їх користь за 120 тис. доларів США і це питання вже узгоджено у суді;
-        копію протоколу допиту свідка ОСОБА_12 від 06.04.2021. Згідно з ним, ОСОБА_11 був залучений до надання юридичних послуг ТДВ «СК «Акс Капітал» в Окружному адміністративному суді міста Києва. 18.12.2020 товариством подано позов до Окружного адміністративного суду міста Києва про визнанням протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 26.11.2020 на суму 54 680 191 грн. Позов прийнято у провадження суддею ОСОБА_16 на підставі ухвали від 30.12.2020 по справі № 640/32334/20. ОСОБА_11 повідомляв його про хід виконання адвокатських функцій та декілька разів використовував словосполучення «определитесь с предложением». 13.01.2021 ОСОБА_11 повідомив його, що спілкувався з людиною, яка зазначила, що в адміністративній справі може бути винесено рішення на користь ТДВ «СК «Акс Капітал» за 120 тис. доларів США. 09.02.2021 він запитав у ОСОБА_11 чи може сума бути зменшена, на що він відповів, що йому пояснили про готовність вирішити справу на користь підприємства в межах озвученої суми. Він повідомив ОСОБА_11 про проведення експертизи, якою порушень у діях підприємства не встановлено, внаслідок чого, довести неправомірність дій ГУ ДФС у місті Києві буде дещо легше. Проте, ОСОБА_11 пояснив, що така експертиза лише дасть можливість судді, який розглядатиме справу простіше написати рішення, однак навряд вплине на розмір неправомірної вигоди. ОСОБА_11 повідомив, що з`ясує питання про зменшення розміру неправомірної вигоди та повідомив, що посередник в справах, які розглядаються ОАСК, неправомірну вигоду бере лише за винесення позитивного рішення в першій судовій інстанції. 16.02.2021 ОСОБА_11 повідомив йому, що для того, щоб ОСОБА_13 розглянула справу на їх користь, то з нею попередньо має переговорити голова суду. Посередник є близькою людиною голови суду. ОСОБА_11 повідомив, що особам, з якими він співпрацює він повідомив, що сума неправомірної вигоди буде становити 100 тис. доларів США, і ті не висловили заперечень, а сума його винагороди за участь в судовому розгляді він оцінює на рівні 2000 доларів США. 25.03.2021 він повідомив ОСОБА_11 , що зможе дати 10 тис. доларів США як завдаток (частину) неправомірної вигоди. Вони поїхали у відділення банку, де зі скриньки, у якій він зберігав гроші, дістав 10 тис. доларів США. Їх він передав ОСОБА_11 . 29.03.2021 ОСОБА_11 повідомив його, що розмовляв з посередником, який запевнив, що розгляд справи в суді буде на його користь, а крайній строк на отримання коштів – 05.04.2021. 05.04.2021 він та ОСОБА_11 поїхали до банку, де із банківської скриньки вилучив грошові кошти у сумі 90 тис. доларів США. Їх він передав ОСОБА_11 , який перерахував кількість пачок грошових купюр;
-        копію протоколу № 23/1 загальних зборів учасників ТДВ «СК «Акс Кепітал» від 23.12.2020. Згідно з ним, призначено ліквідатором товариства ОСОБА_12 ;
-        копію витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо ТДВ «СК «АКС КЕПІТАЛ»;
-        копію податкового повідомлення-рішення від 26.11.2020 № 77920413;
-        копію ухвали ОАСК від 30.12.2020 судді ОСОБА_13 про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі № 640/32334/20;
-        копію договору про надання правової допомоги від 21.12.2020 між адвокатом ОСОБА_11 та ТДВ «СК «Акс Кепітал» щодо здійснення представництва прав та інтересів Товариства;
-        копію обкладинки справи № 640/32334/20 за позовом Товариства до ГУ ДПС у м. Києві;
-        копію позовної заяви про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 26.11.2020 № 77920413, ціна позову складає 54 680 191 грн;
-        копію протоколу огляду від 05.04.2021 мобільного телефону ОСОБА_12 , в якому зафіксовано обставини спілкування з ОСОБА_11 ;
-        копію протоколу огляду та вручення грошових коштів від 25.03.2021. Оглядом встановлено грошові кошти в сумі 10 000 доларів США з серіями та номерами купюр, далі їх передано ОСОБА_12 ;
-        копію протоколу огляду та вручення грошових коштів та несправжніх імітаційних засобів від 05.04.2021. Згідно з ним, оглянуто: флеш-накопичувач Kingston Datatraveler; аркуш паперу білого кольору формату А-4 з надрукованим на ньому тексті, який відповідає тексту у файлі, який збережений на флеш-накопичувачі; грошові кошти в сумі 90 000 доларів США з серіями та номерами купюр. Далі їх вручено ОСОБА_12 ;
-        копію протоколу обшуку від 06.04.2021 за місцем проживання ОСОБА_11 за адресою: АДРЕСА_7 , під час якого виявлено та вилучено грошові кошти в сумі 20 тис. доларів США;
-        копію протоколу обшуку від 07.04.2021 за адресою: АДРЕСА_8 , під час якого вилучено грошові кошти в сумі 80 тис. доларів США, копію паспорта, автобіографію ОСОБА_3 , квитанції та рахунки на ім`я ОСОБА_14 , альбом з фотографіями ОСОБА_14 , грошові кошти в сумі 3 774 500 доларів США, 846 560 Євро, 20 тис. фунтів стерлінгів, 236 тис. грн, 100 шекелів;
-        копії протоколів огляду від 07.04.2021 та 08.04.2021 телефону ОСОБА_3 , в якому знаходиться листування ОСОБА_3 та ОСОБА_11 щодо обставин розгляду адміністративної справи 640/32334/20;
-        копії матеріалів за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій, у яких зафіксовано обставини підбурювання ОСОБА_11 та ОСОБА_3 . ОСОБА_12 надати неправомірну вигоду у розмірі 100 тис. доларів США судді ОАСК ОСОБА_13 за прийняття рішення на користь ТДВ «СК «Акс Кепітал», а саме, відповідними протоколами за результатами проведення НСРД від 22.03.2021, 23.03.2021, 02.04.2021, 10.04.2021;
-        копії інших матеріалів кримінального провадження в їх сукупності.
В контексті обґрунтованості підозри слідчий суддя також бере до уваги надані підозрюваним та його захисниками пояснення та відомості під час судового засідання. Зокрема, сторона захисту зазначає, що ОСОБА_3 було спровоковано, що підтверджується наступним. По-перше, сторона захисту стверджує, що ОСОБА_12 був наділений навиками із представництва юридичних осіб у судах, однак з невідомих причин залучив ОСОБА_11 . Для підтвердження його кваліфікації ОСОБА_12 слідчому судді надано інформацію із реєстру фізичних осіб-підприємців ( ОСОБА_12 до 07.06.2019 здійснював діяльність у сфері права); судові рішення, із змісту яких випливає, що ОСОБА_12 раніше представляв інтереси товариств у господарських судах Дніпропетровської області (предмети позовів: про видачу судового наказу; про стягнення заборгованості, про визнання неукладеним договору), а також лист Державної податкової служби України ( ОСОБА_12 із 2002 по 2004 працював на посаді державного податкового інспектора відділу правового забезпечення Державної податкової інспекції у м. Чернігові).
По-друге, адвокат ОСОБА_4 надав слідчому судді витяг із ЄРДР в межах іншого кримінального провадження № 52021000000000072 від 04.02.2021, заявником у якому є ОСОБА_12 . Це провадження стосується дій судді та кваліфіковано за ч. 1 ст. 14 ч. 3 ст. 368 КК України.
По-третє, слідчим суддею досліджено відомості щодо користування ОСОБА_12 індивідуальним сейфом. Зокрема, 24.03.2021 було укладено договір № 13203 про надання у користування індивідуального сейфу. Із поданих відомостей випливає, що ОСОБА_12 відкривав сейф 24.03.2021 о 15:00 год., 25.03.2021 о 10:40 год. та 15.58 год., 05.04.2021 о 14:08 год. та о 15:50 год.
Водночас, на думку слідчого судді, вказані обставини не можуть однозначно вказувати на провокацію злочину. Наявність знань у галузі права, надіслання заяви про вчинення злочину у іншому кримінальному провадженні, користування сейфом не створюють у слідчого судді, зважаючи на стадію кримінального провадження, переконання, що дії осіб були спровоковані.
Окрім того, слідчий суддя звертає увагу на те, що перевірка наявності провокації злочину, про яку зазначив захисник, має здійснюватися під час судового провадження на підставі дослідження та оцінки всіх доказів.
До того ж, адвокат ОСОБА_7 вказав, що досі стороною обвинувачення не було надано жодних даних щодо службової особи, якій мала надаватись неправомірна вигода.
Водночас, із поданих для дослідження копій протоколу допиту ОСОБА_12 від 06.04.2021 та матеріалів за результатами проведення негласних слідчий (розшукових) дій, вбачається, що такою особою міг бути суддя ОАСК.
Таким чином, з урахуванням досліджених документів, слідчий суддя приходить до переконання, що наразі є достатньо обставин, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним  ОСОБА_3  вказаного кримінального правопорушення.
Слід зауважити, що на цьому етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. А на підставі оцінки сукупності отриманих відомостей лише визначає, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою (за стандартом «обґрунтованої підозри») для продовження дії запобіжного заходу.
(3.3) Слідчий суддя вважає доведеним існування ризиків вчинення підозрюваним дій, визначених статтею 177 КПК.
Запобіжні заходи застосовуються з метою досягнення дієвості кримінального провадження. Їх дія носить превентивний (попереджувальний) характер реалізації особами дій, направлених на перешкоджання здійсненню правосуддя у справі.
Стаття 177 КПК визначає перелік ризиків, задля запобігання реалізації яких застосовується запобіжний захід. Ризики вважаються наявними за умови встановлення слідчим суддею, судом обґрунтованої ймовірності реалізації підозрюваним таких дій. Чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що особа обов`язково здійснюватиме такі дії. Однак слідчому судді необхідно встановити, чи підозрюваний наразі має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.
В ухвалі слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 23.07.2021 визнано доведеним існування ризиків переховування ОСОБА_3 від органу досудового розслідування та суду (1), незаконного впливу ним на свідків, експерта у кримінальному провадженні (2), перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином (3)
Обґрунтованість тверджень про продовження існування вказаних ризиків слідчому судді необхідно перевірити. 
1. Слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органу досудового розслідування та суду є реальним з огляду на тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_3 , суворістю можливого покарання, пов`язаними із цим негативними для особи наслідками та іншими обставинами.
ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України. Санкція відповідної частини статті відносить інкримінований злочин до тяжких і передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років з конфіскацією майна або без такої.
Очікування можливого суворого покарання має значення під час оцінки ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду. При цьому, ризик втечі повинен оцінюватися й у світлі інших факторів, а тому слідчий суддя, вирішуючи питання щодо продовження строку дії запобіжного заходу, враховує тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_3 у сукупності з іншими обставинами.
Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_3 впродовж 2016 – 2020 років здійснив 13 виїздів за межі України. Хоча й підозрюваний зазначає, що ці поїздки були здійснені із певних об`єктивних причин, жодних документів на підтвердження цього не надає. 
Крім того, підозрюваний упродовж 2015-2020 років отримав дохід у сумі 11 244 тис. грн. 07.04.2021 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_8 , виявлено та вилучено грошові кошти у сумі 3 744 500 доларів США, 846 560 Євро, 20 тис. фунтів стерлінгів, 236 тис. грн, 100 шекелів. До свого клопотання детективом додано протокол допиту ОСОБА_15 (юридичний власник квартири), яка вказала, що фактичним власником квартири, у якій знайдено значні суми грошових коштів та іншого майна, є ОСОБА_3 .
До того ж, досить імовірно, що окрім описаного майна у володінні підозрюваного наявні інші грошові кошти та матеріальні цінності у значних кількостях.
Слідчий суддя враховує те, що через дві години після затримання  ОСОБА_3  дві особи прибули до квартири за адресою:  АДРЕСА_9 , та зібрали речі і вивезли їх в невідомому напрямку. Вказане зафіксовано у протоколі огляду речей та документів від 12.04.2021.
Також у цьому протоколі описані відомості з камери спостереження, встановленої на перехресті вул. Глазунова та Миколи Раєвського, відповідно до яких один із зазначених осіб здійснює жест лівою рукою у бік автомобіля Skoda, після чого підходить в напрямку його руху. Далі у протоколі зафіксовано номери вказаного автомобіля НОМЕР_8 . Відповідно до копії реєстраційної картки транспортного засобу, власником автомобіля Skoda Octavia д.н.з.  НОМЕР_8  є ОСОБА_17 . Згідно з копією витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб  ОСОБА_18  перебуває у шлюбі зі  ОСОБА_19 . 
До клопотання також додані копія протоколу огляду речей та документів від 12.04.2021, згідно з яким ОСОБА_20 та ОСОБА_18 були помічниками народного депутата ОСОБА_21 ; копія протоколу огляду речей та документів від 10.04.2021, згідно з яким, адвокат ОСОБА_22 є адвокатом голови ОАСК ОСОБА_14 ; копія відомостей щодо адвоката ОСОБА_23 , згідно з якими адресою його робочого місця є АДРЕСА_10 ; копією інформації про юридичну особу, згідно з якою ОСОБА_18 є власником ТОВ «Інтегріті-Груп», яке теж знаходиться за адресою м. Київ, вул. Саперне поле, буд. 12, офіс 1007.
Крім цього, досить імовірно, що квартира за адресою:  АДРЕСА_9 , була у користуванні у родини ОСОБА_3 , оскільки власник останньої - ОСОБА_24 , 06.11.2019 видав на тещу ОСОБА_3 – ОСОБА_25 довіреність щодо розпорядження нею. До того ж, цю квартиру за останні 2 місяці відвідував лише ОСОБА_3 2 рази (відповідно до протоколу огляду речей та документів від 12.04.2021).
Крім цього, підозрюваний перед цим обіймав посаду заступника начальника Управління технічного озброєння та спеціальних досліджень Служби зовнішньої розвідки України, є адвокатом, діяльність якого не призупинена, що вказує на наявність у нього впливового кола знайомих. При цьому, факт його звільнення із розвідувального органу не свідчить про автоматичне припинення цих зв`язків.
Зазначені обставини свідчать про те, що підозрюваний ОСОБА_3 може переховуватися з огляду на покарання, яке загрожує у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого правопорушення. Попередні часті виїзди за кордон, майновий стан свідчать про реальну можливість впродовж тривалого часу ухилятися від кримінальної відповідальності, перебуваючи постійно за кордоном чи в Україні, та в такий спосіб, переховуватись від органів досудового розслідування та суду. З огляду на посаду, яку він обіймав до цього, описані вище обставини винесення певних предметів із квартири АДРЕСА_11 , можна стверджувати про досить широке і впливове коло знайомих для координації переховування. 
Доводи сторони захисту про відсутність такого ризику не спростовують наведених вище висновків суду. 
2. У засіданні також встановлено, що існує ризик незаконного впливу на свідків.
КПК встановлює наступну процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду – усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).
Таким чином, такий ризик як вплив на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
ОСОБА_3 , обіймаючи до цього посаду заступника начальника Управління технічного озброєння та спеціальних досліджень Служби зовнішньої розвідки України, маючи зв`язки серед працівників суду, державних та правоохоронних органів, органів адвокатури, не перебуваючи під вартою, з метою уникнення кримінальної відповідальності матиме можливість здійснювати тиск на ОСОБА_12 , який є основним свідком обставин вчинення інкримінованого ОСОБА_3 злочину. Також ОСОБА_3 зможе впливати на інших свідків, зокрема ОСОБА_15 , яка є власницею приміщення за адресою: АДРЕСА_8 , щоб вони змінили свої покази або відмовились від свідчень, тощо. При цьому, слідчим суддею враховується те, що відповідно до наданого протоколу допиту ОСОБА_15 від 19.04.2021, остання вказала, що фактичним власником квартири за адресою: АДРЕСА_8 , є ОСОБА_3 , який просив ОСОБА_15 зареєструвати право власності на приміщення на себе. До майна, вилученого у цій квартирі, жодного відношення не має.
Отже, слідчий суддя приходить до висновку про достатню вірогідність такого ризику, оскільки не будучи обмеженим у вільному спілкуванні зі свідками, ОСОБА_3 може здійснювати на них вплив з метою спонукання їх до ненадання показань, перекручування або спотворення обставин, які їм відомі.
Крім цього, слідчий суддя вважає також реальним реалізацію підозрюваним впливу на експертів у провадженні. Зокрема, до клопотання про продовження строків тримання під вартою додано копії постанов про призначення судових експертиз відео-, звукозапису, комп`ютерно-технічної експертизи, технічної експертизи документів, судової трасологічної, судової дактилоскопічної, судово-мистецтвознавчої експертиз, а також експертиз матеріалів, речовин та виробів.
Експертні дослідження є одним із ключових доказів, що можуть бути знівельовані або ж знецінені у разі впливу на експерта у кримінальному провадженні задля винесення недостовірного висновку або ж та надання заздалегідь узгоджених свідчень на користь певних осіб.
Таким чином, враховуючи те, що у кримінальному провадженні призначено значну кількість експертних досліджень, що мають вагоме значення у процесі доказування, слідчий суддя вважає доведеним існування ризику впливу підозрюваного на експерта.
3. У ході розгляду клопотання слідчим суддею встановлено наявність ризику перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Робота перед цим на посаді заступника начальника Управління технічного озброєння та спеціальних досліджень Служби зовнішньої розвідки України обумовлює можливість ОСОБА_3 мати широке коло зв`язків серед діючих працівників правоохоронних органів та судів, різних державних органів, засобів масової інформації, що може бути використано ним для перешкоджання здійсненню досудового розслідування шляхом впливу на детективів, прокурорів та суддів з метою уникнення від кримінальної відповідальності. При цьому, звільнення із Служби зовнішньої розвідки України не свідчить про автоматичну втрату зв`язків у таких органах.
Оцінюючи наявність цього ризику, слідчий суддя також враховує описані вище події винесення із квартири АДРЕСА_11 , валіз із грошима вже через 2 години після затримання ОСОБА_3 . 
Описані вище обставини, дають слідчому судді достатні підстави вважати, що ОСОБА_3 як самостійно так і через інших осіб може впливати на хід досудового розслідування у справі, зокрема, шляхом знищення, приховування слідів кримінального правопорушення чи впливу на детективів, прокурорів та суддів.
Вказане свідчить про можливість перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
У зв`язку з вищевикладеним, слідчий суддя приходить до висновку про наявність ризиків кримінального провадження, передбачених статтею 177 КПК, а саме – переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, експертів, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. 
(3.4) Зазначені у клопотанні детектива обставини виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою.
Відповідно до ст. 178 КПК та ґрунтуючись на досліджених у судовому засіданні матеріалах та поясненнях учасників провадження, слідчий суддя враховує наступні обставини:
- надані відомості свідчать про вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27 ч. 3 ст. 369 КК України;
- злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_3 , відноситься до тяжких і у разі визнання підозрюваного винуватим, йому може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років з конфіскацією майна або без такої, цей злочин згідно з ч. 5 ст. 12 КК України є тяжким;
- станом на день вирішення клопотання ОСОБА_3 виповнилося 48 років, відомостей про стан його здоров`я слідчому судді не надано;
- у підозрюваного наявне нерухоме та рухоме майно на території України, він одружений та має неповнолітнього сина, матір похилого віку (надано медичні документи щодо стану її здоров`я);
-  ОСОБА_3 здійснює індивідуальну діяльність адвоката (на цей час звільнено зі Служби зовнішньої розвідки України);
- відповідно до наданих відомостей він характеризується позитивно;
- підозрюваного можна охарактеризувати як матеріально забезпечену особу, що буде більш детально описано у пункті 3.6 цієї ухвали;
- підозрюваний ОСОБА_3 раніше не судимий;
- відомостей щодо застосування раніше до нього запобіжних заходів чи наявність повідомлення йому про підозру про вчинення іншого кримінального правопорушення слідчому судді не надано;
- згідно з поданими матеріалами клопотання предметом злочину були грошові кошти у сумі 100 тис. доларів США.
Слідчий суддя враховує подані стороною захисту матеріали та характеризуючі відомості стосовно підозрюваного ОСОБА_3 . Разом з тим, наявність дитини, матері пенсійного віку хоча і свідчить про наявність соціальних зв`язків, однак не є достатніми стримуючими факторами з урахуванням ризиків, описаних у попередньому пункті, які на цей час не зменшились. 
Слідчий суддя враховує суспільний інтерес у швидкому, повному і об`єктивному досудовому розслідуванні кримінального провадження, чого можливо досягнути лише за умов нівелювання ризиків кримінального провадження, які наразі не зменшились. За таких обставин необхідним є саме тримання під вартою.
Домашній арешт, в тому числі цілодобовий, про який прохали адвокати та підозрюваний, на переконання слідчого судді не зможе запобігти реалізації вказаних вище ризиків, в тому числі переховування від детектива, прокурора, суду. Застосування вказаного заходу забезпечення може завадити виконанню завдань кримінального провадження на даному його етапі.
Таким чином, зважаючи на доволі високі встановлені ризики переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, впливу на свідків, експерта у справі, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, з урахуванням його особистих характеристик, слідчий суддя робить висновок, що ці обставини виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою. 
(3.5) Під час визначення строку, на який ОСОБА_3 слід продовжити дію запобіжного заходу, слідчий суддя виходить з такого.
Відповідно до ухвали слідчого судді від 28.05.2021 строк досудового у кримінальному провадженні № 52021000000000016 від 14.01.2021 продовжено до п`яти місяців, тобто до 07.09.2021.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 26.08.2021 строк досудового розслідування продовжено до шести місяців, тобто до 07.10.2021.
У клопотанні про продовження строку тримання під вартою надано опис слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, які необхідно провести у кримінальному проваджені, зокрема закінчити проведення експертиз аудіо/відеофайлів, на яких зафіксовано результати проведених негласних слідчих (розшукових) дій, комп`ютерно-технічної експертизи, судової технічної експертизи документів (грошових коштів), судової трасологічної експертизи, судової дактилоскопічної експертизи, судової мистецтвознавчої експертизи, судової експертизи матеріалів, речовин та виробів тощо. 
З наданих прокурором пояснень та доданих до клопотання копій документів можна зробити висновок, що завершити досудове розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали не вбачається можливим. 
Таким чином, зважаючи на те, що строк досудового розслідування у провадженні продовжено до 07.10.2021, ще необхідно провести (завершити) ряд слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, які раніше не було проведено з об`єктивних причин, слідчий суддя вважає обґрунтованим продовження строку тримання під вартою ОСОБА_3 до 07.10.2021 днів, тобто трохи більше ніж місяць. 
(3.6) На думку слідчого судді, розмір застави (альтернативного запобіжного заходу) необхідно зменшити.
Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК).
У виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно (ч. 5 ст. 182 КПК).
Варто зазначити, що питання виходу за межі максимально встановленого розміру застави для тяжкого злочину, що визначений п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК, було предметом розгляду слідчих суддів під час застосування до ОСОБА_3 запобіжного заходу та продовження строку його дії. Слідчий суддя не вбачає підстав для відступлення від таких висновків.
При визначенні альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 9 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 21 565 000 грн., слідчий суддя при постановленні попередньої ухвали від 23.07.2021 врахував розмір предмету злочину (неправомірна вигода), у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_3 , який складає 100 000 доларів США; наявність обґрунтованих підстав вважати, що підозрюваний має доступ до готівкових коштів, сума яких може вимірюватись сотнями тисяч доларів США.
Водночас, з моменту постановлення ухвали від 23.07.2021 та до цього часу підозрюваний (заставодавець) коштів у визначеному вище розмірі не внесли (трохи більше місяця часу).
З урахуванням того, що питання, яке вирішується, пов`язане з обмеженням свободи особи на вільне пересування, визначення розміру застави набуває особливого значення. Розмір грошових коштів, з одного боку, повинен слугувати належною гарантією виконання підозрюваним обов`язків, покладених на нього чинним процесуальним законодавством. З іншого боку, такий розмір не повинен бути непомірним для особи. Про непомірність розміру застави може, серед іншого, вказувати той факт, що особа зазнаючи обмежень, пов`язаних із реалізацією права на вільне пересування, не внесла заставу впродовж досить тривалого часу.
Враховуються відомості, надані стороною захисту щодо матеріального стану ОСОБА_3 та його родини, зокрема, про звільнення підозрюваного зі Служби зовнішньої розвідки України та дружини із Верховного Суду.
На думку слідчого судді, з урахуванням названих обставин заставу ОСОБА_3 необхідно зменшити до розміру 7 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 17 842 500 грн. (на майже чотири мільйони гривень).
На думку слідчого судді, така застава не є непомірною для ОСОБА_3 , відповідатиме його майновому та сімейному стан підозрюваного, обставинам кримінального провадження. Такий розмір застави є розумним з огляду на необхідність виконання завдань кримінального провадження, зможе забезпечити належну поведінку підозрюваного, запобігти встановленим ризикам кримінального провадження.
При визначені розміру застави слідчий суддя, серед іншого, враховує, що упродовж 2015-2020 років ОСОБА_3 отримано дохід у сумі близько 11 мільйонів гривень. Підтверджено, що підозрюваному ОСОБА_3 на праві приватної власності належить значна кількість нерухомого (в тому числі комерційного) та рухомого майна, частина з якого розташована у місті Києві, зокрема: квартира площею 124 кв.м, яка розташована за адресою: АДРЕСА_12 , земельна ділянка загальною площею 0,0813 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , будинок площею 430,40 кв.м., яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 ; квартира площею 114,50 кв.м., яка розташована за адресою: АДРЕСА_13 ; нежилі приміщення з №1 по №9 загальною площею 67,40 кв. м., за адресою: АДРЕСА_14 ; група приміщень № 41-42 загальною площею, 88,90 кв. м, за адресою: АДРЕСА_15 ; автомобіль INFINITI QX70, 2013 року випуску.
Крім того, 07.04.2021 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_8 , виявлено та вилучено, серед іншого, грошові кошти у сумі 3 744 500 доларів США, 846 560 Євро, 20 тис. фунтів стерлінгів, 236 тис. грн., 100 шекелів, золоті злитки, дорогоцінні предмети. 
Більше того, слідчим суддею враховується й обставина наявності у користуванні ОСОБА_3 іншої квартири за адресою: АДРЕСА_9 , з якої через 2 години після затримання підозрюваного, дві особи винесли валізи з речами (що більш детально описано у пункті 3.3 цієї ухвали).
Крім цього, у разі внесення застави, обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК та визначені в ухвалі слідчого судді від 23.07.2021, слід залишити без змін. При цьому, слідчим суддею враховується факт здачі підозрюваним на зберігання до органу державної влади паспортів для виїзду за кордон, водночас зазначення про дію відповідного обов`язку у резолютивній частині ухвали свідчить про продовження необхідності зберігання цих документів у випадку внесення застави.
Отже, підсумовуючи усе вище зазначене, клопотання детектива слід задовольнити частково, продовживши дію тримання під вартою на строк до 07.10.2021 (в межах строку досудового розслідування), при цьому зменшивши розмір альтернативного запобіжного заходу – застави до суми 17 842 500 грн.
На підставі викладеного, слідчий суддя постановив:

1.Клопотання детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_9 , погоджене прокурором Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_10 , про продовження строку тримання під вартою задовольнити частково.
2.Продовжити підозрюваному ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 07.10.2021.
3.Визначити підозрюваному ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу – у розмірі 7 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 17 842 500 грн. (сімнадцять мільйонів вісімсот сорок дві тисячі п`ятсот гривень);
4.Застава може бути внесена підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Вищого антикорупційного суду за реквізитами: код ЄДРПОУ - 42836259, номер рахунка за стандартом IBAN НОМЕР_9 .
5.У разі внесення застави у визначеному слідчим суддею розмірі вважається, що до підозрюваного обрано запобіжний захід у вигляді застави.
6.Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент часу внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу, протягом дії ухвали.
7.У випадку внесення застави покласти на підозрюваного такі обов`язки:
-прибувати за кожною вимогою до слідчого (детектива), прокурора, слідчого судді та суду;
-не відлучатися із м. Києва та села Гатне, Київської області без дозволу слідчого (детектива), прокурора або суду;
-повідомляти слідчого (детектива), прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; 
-здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт громадянина України для виїзду за кордон №  НОМЕР_6 , виданий 10.02.2014 відділом централізованої обробки даних № 1 Управління з питань громадянства, паспортизації, реєстрації та еміграції Управління Державної міграційної служби України в м. Києві; та паспорт громадянина України для виїзду за кордон №  НОМЕР_7 , виданий 20.06.2017 відділом централізованої обробки даних № 1 Управління з питань громадянства, паспортизації, реєстрації та еміграції Управління Державної міграційної служби України в м. Києві та інші документи, які надають право виїзду за кордон; 
-утримуватися від спілкування з ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_12 ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_13 ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_14 ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_15 ІНФОРМАЦІЯ_6 ;
-носити електронний засіб контролю.
8.Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити два місяці з моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави.
9.В іншій частині у задоволенні клопотання - відмовити.
10.Роз`яснити підозрюваному та заставодавцю, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до детектива, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава може бути звернута в дохід держави.
11.Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк її подачі обчислюється з моменту вручення їй копії ухвали
Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі її подання ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Повний текст ухвали оголошено 07.09.2021 о 15:00 год.

Слідчий суддя                                                                         ОСОБА_1