ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
28 липня 2021 року
м. Київ
справа № 761/31275/20-к
провадження № 51-1730км21
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати 
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого                                   ОСОБА_1 ,
суддів                                               ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю:
секретаря судового засідання    ОСОБА_4 ,
захисника                                        ОСОБА_5 ,
розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу захисника ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , на ухвалу Київського апеляційного суду від 23 березня 2021 року постановлену у кримінальному проваджені, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 22020000000000032.
Рух справи, зміст судових рішень і встановлені судами
першої та апеляційної інстанцій обставини
Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 08 жовтня 2020 року задоволено клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва управління за додержанням законів Службою безпеки України та Державною прикордонною службою України Департаменту нагляду за органами безпеки, фіскальною та прикордонною службами Офісу Генерального прокурора та накладено арешт на майно (детальний опис якого наведено в ухвалі) у кримінальному провадженні № 22020000000000032, яке було вилучене під час обшуку 02-03 жовтня 2020 року за адресою: Київська область, Бориспільський район, сільська рада Гнідинська, садівницьке товариство «Ельвіра», земельна ділянка з кадастровим номером 3220882600:04:007:0707. 
Не погоджуючись з указаним рішенням слідчого судді адвокат ОСОБА_5 подав до апеляційного суду апеляційну скаргу, в якій порушив питання про поновлення йому строку на апеляційне оскарження рішення слідчого судді.
Київський апеляційний суд ухвалою від 23 березня 2021 року відмовив захиснику у поновлені строку на апеляційне оскарження і на підставі п. 4 ч. 3 ст. 399 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК) повернув його апеляційну скаргу з усіма доданими до неї матеріалами.
Вимоги касаційної скарги і доводи особи, яка її подала, та заперечення інших учасників провадження 
У касаційній скарзі захисник ОСОБА_5 , посилаючись на істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, просить скасувати ухвалу апеляційного суду і призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції. 
Суть доводів у касаційній скарзі захисника зводить до його вказівок на те, що апеляційний суд дійшов необґрунтованого висновку про відсутність поважних причин пропуску захисником строку на апеляційне оскарження, внаслідок чого безпідставно відмовив у задоволенні його клопотання про поновлення строку на таке оскарження, тим самим, на думку захисника, позбавив його права на оскарження судового рішення. Зокрема, захисник зазначає, що апеляційний суд не звернув належної уваги на те, що ухвала слідчого судді була постановлена без виклику сторони захисту, внаслідок чого 11 грудня 2020 року він електронною поштою направив до місцевого суду заяву про видачу йому копії судового рішення і отримав її лише 17 грудня 2020 року, а тому строк на апеляційне оскарження ним не пропущений, оскільки він повинен обчислюватися з моменту отримання копії судового рішення. Захисник зазначає, що відсутність у матеріалах справи його заяви про отримання копії ухвали слідчого судді і розписки про її отримання, на що акцентує увагу суд апеляційної інстанції, не може ставитися йому у провину і бути причиною у відмові в поновленні строку на апеляційне оскарження, оскільки наведене є наслідком неналежного оформлення судової справи працівниками апарату місцевого суду. Також захисник вказує, що незрозумілим є те, на підставі яких доказів апеляційний суд дійшов висновку, що долучена до апеляційної скарги копія ухвали слідчого судді є роздрукованою з автоматизованої системи 20 жовтня 2020 року.
Заперечень на касаційну скаргу до Верховного Суду не надходило. 
Позиції учасників судового провадження у судовому засіданні
У судовому засіданні захисник ОСОБА_5 підтримав касаційну скаргу, просив її задовольнити на підставах, зазначених у цій скарзі. 
Прокурор, до початку касаційного розгляду подав до Верховного Суду заяву, в якій просив касаційний розгляд здійснити за його відсутності. 
Іншим учасникам судового провадження було належним чином повідомлено про дату, час та місце касаційного розгляду, однак у судове засідання вони не з`явилися. Клопотань про особисту участь у касаційному розгляді або повідомлень про поважність причин їх неприбуття до Суду від них не надходило. 
Мотиви Суду
Згідно зі ст. 433 КПК суд касаційної інстанції переглядає судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій у межах касаційної скарги. При цьому він перевіряє правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин і не має права досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, що не були встановлені в оскарженому судовому рішенні, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу. 
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 438 КПК підставою для скасування або зміни судових рішень при розгляді справи в суді касаційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.
Виходячи з положень ч. 1 ст. 412 КПК істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.
Згідно зі ст. 370 та ч. 2 ст. 418 КПК ухвала суду апеляційної інстанції повинна бути законною, обґрунтованою і вмотивованою. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.
Однак ухвала апеляційного суду вказаним вимогам кримінального процесуального закону не відповідає.
Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК, апеляційна скарга може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення.
За частиною 3 вказаної норми процесуального закону, якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Згідно висновку щодо застосування норми права, яка встановлює строк апеляційного оскарження ухвали слідчого судді, викладеного у постанові об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 04 листопада 2019 року у справі № 760/12179/16-к, якщо ухвала слідчого судді постановлена без виклику особи, інтересів якої вона стосується та яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи має обчислюватись із дня отримання копії судового рішення, незалежно від наявності інших джерел інформування про прийняте рішення.
Відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
Пунктом 4 ч. 3 ст. 399 КПК передбачено, що апеляційна скарга повертається, якщо її подано після закінчення строку апеляційного оскарження, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
Як видно з матеріалів провадження, ухвалу слідчого судді про накладення арешту на майно від 08 жовтня 2020 року постановлено без виклику особи, яка її оскаржує та представників такої особи.
Не погоджуючись із рішенням слідчого судді захисник ОСОБА_5 22 грудня 2020 року (згідно підпису на апеляційній скарзі) подав апеляційну скаргу, яка надійшла до апеляційного суду 24 грудня 2020 року, і в якій порушив питання про поновлення йому строку на апеляційне оскарження. 
В обґрунтування свого клопотання захисник зазначав, що оскаржувана ухвала була постановлена без виклику власника майна та його представника, про розгляд клопотання вони не повідомлялись, копія ухвали їм не надсилалась, вона відсутня в Єдиному державному реєстрі судових, а її копію він отримав лише 17 грудня 2020 року. 
Суд апеляційної інстанції, пославшись на вимоги статей 395, 399 КПК, прийшов до висновку, що апеляційна скарга ОСОБА_5 подана з пропущенням процесуального строку апеляційного оскарження ухвали слідчого судді, а підстави для його поновлення у заявленому ним клопотанні про поновлення цього строку - є неповажними. 
При цьому апеляційний суд мотивував своє рішення тим, що в матеріалах кримінального провадження відсутня відмітка про отримання адвокатом чи власником майна копії ухвали слідчого судді, а апеляційному суду не було надано підтвердження того, що ухвалу слідчого судді було отримано представником чи власником майна саме 17 грудня 2020 року. 
Додатково апеляційний суд звернув увагу на те, що долучена до апеляційної скарги копія ухвали слідчого судді роздрукована з автоматизованої системи суду 20 жовтня 2020 року. 
Разом з тим Верховний Суд вважає такі висновки суду апеляційної інстанції непереконливими, з огляду на таке. 
Верховний Суд звертає увагу на те, що для правильного обчислення строку важливого значення набувають приписи правових норм, які стосуються визначення початкового моменту перебігу строку, обставини, що впливають на його перебіг, і встановлення моменту його закінчення.
Так, апеляційний суд, зауважуючи, що в матеріалах провадження відсутня відмітка про отримання адвокатом чи власником майна копії ухвали слідчого судді, не звернув уваги на те, що в цих же матеріалах відсутні будь-які відомості, які б спростовували твердження захисника про те, що копію ухвали слідчого судді він отримав саме 17 грудня 2020 року.   
Також, твердження апеляційного суду про те, що долучена до апеляційної скарги копія ухвали слідчого судді роздрукована з автоматизованої системи суду 20 жовтня 2020 року, Верховний Суд вважає необґрунтованим. 
По-перше, це твердження об`єктивно не підтверджуються матеріалами провадження, а суд апеляційної інстанції не навів жодного обґрунтування на користь такого висновку. При цьому Верховний Суд зауважує, що можливо апеляційний суд дійшов такого висновку на підставі технічної інформації, що відображена в правому нижньому куті (нижній колонтитул) ухвали слідчого судді, де зазначено прізвище судді місцевого суду, дата і час («20.10.2020 11:25:35»). Однак вказана дата не свідчить про дату друку ухвали, а може 
 
вказувати на дату створення електронного документа в автоматизованій системі діловодства суду (що не виключає можливості редагування та друку цього документа пізніше).
По-друге, навіть якщо вважати, що рішення слідчого судді дійсно було роздруковане 20 жовтня 2020 року, це само по собі жодним чином не свідчить про те, що воно було вручене чи направлене стороні захисту до вказаної захисником дати (тобто до 17 грудня 2020 року).  
Зважаючи на наведене, суд апеляційної інстанції не з`ясував усіх обставин провадження, в тому числі і зазначених вище, належної оцінки їм не дав та не зазначив в ухвалі необхідного обґрунтування, внаслідок чого дійшов неправильного висновку про порушення адвокатом строку на апеляційне оскарження і повернення його апеляційної скарги на підставі п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК.
З урахуванням викладеного Верховний Суд вважає, що ухвалу апеляційного суду постановлено з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, тому вона підлягає скасуванню, а провадження — призначенню на новий розгляд у суді апеляційної інстанції, під час якого суду необхідно усунути вказані недоліки, належним чином виконати всі вимоги КПК та постановити законне й обґрунтоване судове рішення.
Враховуючи наведене та керуючись статтями 433, 434, 436, 441, 442 КПК, Верховний Суд вважає за необхідне касаційну скаргу адвоката ОСОБА_5 задовольнити, а ухвалу апеляційного суду — скасувати і призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції. 
На цих підставах Верховний Суд ухвалив:
Касаційну скаргу захисника ОСОБА_5 задовольнити.
Ухвалу Київського апеляційного суду від 23 березня 2021 року скасувати і призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.
Судді
 
ОСОБА_1                              ОСОБА_2                            ОСОБА_3