Ухвала
22 вересня 2021 року
м. Київ
справа № 525/1054/19
провадження № 61-9814ск21
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Петрова Є. В., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Великобагачанського районного суду Полтавської області  від  31  січня  2020 року  та  постанову  Полтавського апеляційного суду від 30 вересня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Господар» про визнання припиненим договору оренди землі, 
ВСТАНОВИВ:
10 червня 2021 року ОСОБА_1 , засобами поштового зв`язку, подала до Верховного Суду  касаційну скаргу на рішення Великобагачанського районного суду Полтавської області  від  31  січня  2020 року  та  постанову  Полтавського апеляційного суду від 30 вересня 2020 року.
 
Ухвалою Верховного Суду від 17 червня 2021 року касаційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху, скаржнику надано строк для усунення недоліків, зокрема запропоновано надати клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження разом із відповідними доказами, визначити розмір судового збору та надати уточнену редакцію касаційної скарги із зазначенням підстав, на яких подається касаційна скарга з визначенням передбачених статтею 389 ЦПК України, підстав касаційного оскарження судових рішень. Заявнику роз`яснено про наслідки невиконання вимог ухвали суду.
 
У серпні 2021 року від ОСОБА_1 до Верховного Суду надійшли матеріали на усунення недоліків касаційної скарги.
 
Ухвалою Верховного Суду від 12 серпня 2021 року продовжено ОСОБА_1 строк на усунення недоліків, зокрема запропоновано надати до суду обґрунтовану заяву про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень, в якій вказати поважність причин пропуску строку та надати належні докази (зокрема, супровідний лист, довідку суду, копії поштових повідомлень чи листів-повернень, тощо), або/та вказати інші поважні причини (зокрема вказати обставини зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином), підтвердивши їх належними та достатніми доказами (контакту з особою, у якої виявлено наявності антитіл Covid-19, перебування на лікуванні, тощо), які підтверджуватимуть поважність причин пропуску строку та надати уточнену редакцію касаційної скарги з її копіями та доданими до неї матеріалами відповідно до кількості учасників справи, в якій повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 ЦПК України підстави (підстав).
 
На виконання вимог ухвали суду касаційної інстанції заявником надіслано  уточнену редакцію касаційної скарги, у якій зазначає, що оскаржує судове рішення на підставі частини «в» пункту другого статті 389 ЦПК України та пункту 3 частини 1 статті 411 ЦПК України.  
 
Мотивувальна частина касаційної скарги містить нормативно-правове обґрунтування, проте, суд не наділений повноваженнями на власний розсуд з контексту скарги вибирати ті норми права, з застосуванням яких не погоджується скаржник.
 
Відповідно до статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
 
Коректне визначення підстав касаційного оскарження має важливе значення, оскільки суд касаційної інстанції переглядаючи у касаційному порядку судові рішення перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження (частина перша статті 400 ЦПК України), підстава (підстави) відкриття касаційного провадження зазначаються в ухвалі про відкриття касаційного провадження (частина восьма статті 394 ЦПК України), в окремих випадках непідтвердження підстав касаційного оскарження може мати наслідком закриття касаційного провадження (пункти 4, 5 частини першої статті 396 ЦПК України).
 
Оскільки у відведений судом строк, ухвала суду касаційної інстанції не виконана в повному обсязі, що перешкоджає суду касаційної інстанції вирішити питання про відкриття касаційного провадження, то касаційна скарга підлягає визнанню неподаною та поверненню заявникові. 
 
Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна                   скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього                   Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
 
За змістом статті 185 ЦПК України, якщо заявник не усунув недоліки скарги у строк, встановлений судом, скарга вважається неподаною і повертається заявнику.
 
Відповідно до частини третьої статті 185, частини другої статті 393 ЦПК України у разі невиконання ухвали суду про залишення касаційної скарги без руху вона вважається неподаною та повертається заявникові.
 
У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
 
Суд роз`яснює, що повернення касаційної скарги не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України
 
УХВАЛИВ:
 
Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Великобагачанського районного суду Полтавської області  від  31  січня  2020 року  та  постанову  Полтавського апеляційного суду від 30 вересня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Господар» про визнання припиненим договору оренди землі вважати неподаною та повернути заявнику.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя                                                                                               Є. В. Петров