ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2021 року 

м. Київ

Справа №910/14134/18 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Бакуліна С.В. - головуючий, Баранець О.М., Вронська Г.О.,
за участю секретаря судового засідання - Федорченка В.М.,
представників учасників справи:
позивача - Дудченко В.В.,
відповідача - не з`явились, 
розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Акціонерного товариства "Укртрансгаз"  
на постанову Північного    апеляційного господарського суду від 31.03.2021 (головуючий суддя - Мальченко А.О., судді: Чорногуз М.Г., Агрикова О.В.) та рішення Господарського суду міста Києва 21.12.2020 (суддя Алєєва І.В.)
у справі №910/14134/18
за позовом Акціонерного товариства "Укртрансгаз"
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Газпромбудмонтаж"
про стягнення 1533411,95 грн,
ВСТАНОВИВ:
Згідно з розпорядженням заступника керівника апарату - керівника секретаріату Касаційного господарського суду від 07.07.2021 №29.3-02/1826 "Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судової справи", у зв`язку з відпусткою судді Кролевець О.А. та запланованою відпусткою судді Губенко Н.М. проведено повторний автоматизований розподіл судової справи №910/14134/18, за результатами якого визначено наступний склад колегії суддів: Бакуліна С.В. - головуючий, Баранець О.М., Вронська Г.О.
1. Короткий зміст позовних вимог.
1.1. Акціонерне товариство "Укртрансгаз" (далі - АТ "Укртрансгаз") звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Газпромбудмонтаж" (далі - ТОВ Газпромбудмонтаж") про стягнення 1533411,95 грн, з яких: 1109724,56 грн пені та 423687,39 грн штрафу, посилаючись на неналежне виконання відповідачем зобов`язань за договором про закупівлю робіт від 05.07.2016 №1607000193 щодо своєчасного виконання підрядних робіт.
1.2. Позовні вимоги обґрунтовані  тим, що відповідачем порушено умови укладеного між сторонами договору про закупівлю робіт №1607000193 від 05.07.2016 в частині дотримання строків виконання робіт.
2. Стислий виклад обставин справи, встановлених судами першої та апеляційної інстанцій.
2.1. 05.07.2016 між Публічним акціонерним товариством "Укртрансгаз" в особі філії "Управління магістральних газопроводів "Харківтрансгаз" (у тексті договору -  замовник) та ТОВ "Газпромбудмонтаж" (у тексті договору -  підрядник) було укладено договір про закупівлю робіт №1607000193 (далі - договір), відповідно до пункту 1.1 якого підрядник зобов`язується виконати роботи "Технічне переоснащення системи теплопостачання Харківського лінійного виробничого управління магістральних газопроводів (Будівельні роботи)", а замовник - прийняти і оплатити такі роботи.
2.2. Склад та обсяг робіт, які підлягають закупівлі за цим договором, визначені договірною ціною (додаток №2), що є невід`ємною частиною договору. Зміст і строки виконання робіт визначаються календарним планом (додаток №1), що є невід`ємною частиною договору (пункт 1.2 договору).
2.3. Згідно з пунктами 3.1 - 3.4 договору ціна договору становить 15378880,70 грн. Ціна договору є кінцевою і не може бути збільшена. Ціна договору може бути зменшена за взаємною згодою сторін. Ціна договору визначена із врахуванням всіх податків і зборів, передбачених законодавством України та вартості всіх витрат, пов`язаних з виконанням договору, до моменту його повного завершення. Якщо для виконання договору необхідно здійснити витрати, обов`язок по оплаті яких прямо не покладений на замовника, такі витрати покладають на підрядника.
2.4. У пункті 4.2 договору сторони погодили наступні умови оплати: оплата здійснюється поетапно по факту виконання робіт протягом 180 календарних днів після підписання акта виконаних робіт по кожному етапу (форма КБ-2в, КБ-3) або за фактом поставки обладнання та матеріалів шляхом перерахування грошових коштів на рахунок підрядника.
2.5. Пунктами 5.1, 5.2, 5.4, 5.6, 5.8 - 5.10 договору сторони визначили, що строк виконання робіт: з дати укладення договору до 30.06.2017. Місце виконання робіт: м. Харків, проспект Гагаріна, 350. Підготовчі роботи, придбання обладнання та матеріалів, необхідних для виконання умов договору про закупівлю, здійснюється підрядником та входить у вартість робіт. Роботи повинні виконуватись у відповідності до погодженого підрядником і замовником календарного плану (додаток №1), що є невід`ємною частиною договору. Виконання робіт по кожному із етапів згідно з календарним планом проводиться лише після письмового погодження із замовником. Передача замовнику підрядником виконаних робіт здійснюється з наданням акта виконаних робіт. Замовник, у разі відсутності зауважень щодо виконаних робіт підрядником, протягом 30 днів зобов`язаний направити підряднику підписаний акт виконаних робіт, або повернути його з письмовими зауваженнями.
2.6. Згідно з календарним планом (в первинній редакції) підготовчий період має термін виконання з 01.10.2016 по 30.04.2017, основний етап має термін виконання з 01.02.2017 по 30.05.2017, пусконалагоджувальні роботи мають період виконання з 01.06.2017 по 30.06.2017.
2.7. Додатковою угодою №5 від 12.07.2017 сторони погодили, що строк виконання робіт: з дати укладення договору до 31.12.2017.
2.8. Сторонами, з урахуванням додаткової угоди №5 від 12.07.2017, затверджено новий календарний план, відповідно до якого підготовчий період має термін виконання з 01.10.2016 по 30.04.2017, основний етап має термін виконання з 01.02.2017 по  31.12.2017, пусконалагоджувальні роботи мають період виконання з 01.06.2017 по  30.09.2017.
2.9. Підрядник зобов`язується виконувати роботи у строки, встановлені цим договором (пункт 6.3.1 договору).
2.10. Пунктом 10.1 договору, в редакції додаткової угоди №5 від 12.07.2017, сторони визначили, що договір набуває чинності з дати його укладення та діє до 29.06.2018.
2.11. Як стверджував позивач, в порушення умов договору підрядні роботи були виконані відповідачем лише частково, зокрема в строк до 30.04.2017 виконано роботи за етапом підготовчого періоду в обсязі загальною вартістю 8717374,60 грн шляхом здійснення поставки обладнання за видатковими накладними №14 від 27.10.2016, №22 від 20.12.2016, у зв`язку з чим вартість невиконаних робіт за вказаним етапом, з урахуванням вартості устаткування за договірною ціною, складає 2758512,15 грн.
2.12. Крім того, позивач зазначав, що за основним етапом будівництва  відповідачем виконано обсяг робіт на загальну  суму  183341,10 грн, що підтверджується актами приймання виконаних будівельних робіт №1 за грудень 2016 року, №1 за квітень 2017 року, №2 за травень 2017 року, б/н за грудень 2017 року, у зв`язку з чим вартість невиконаних робіт за вказаним етапом, з урахуванням їх вартості за договірною ціною, складає 3294064,81  грн.
2.13. При цьому, за твердженням позивача, пусконалагоджувальні роботи в строк до 30.09.2017 взагалі не були виконані відповідачем.
2.14. За таких обставин, позивач звернувся до відповідача з претензією №2101ВИХ-17-1213 від 12.12.2017, в якій зазначав про прострочення виконання робіт та просив сплатити штрафні санкції у розмірі 7658,80 грн за невиконання пусконалагоджувальних робіт на суму 53935,20 грн (т.1, а.с.50-51). Отримання вказаної претензії відповідачем не заперечувалось.
3. Короткий зміст рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції.
3.1. Справа розглядалась судами неодноразово.
3.2. Так, Господарський суд міста Києва рішенням від 08.04.2019, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 25.09.2019, позов задовольнив частково, стягнувши з відповідача на користь позивача пеню у розмірі 601079,76 грн та штраф у розмірі 423687,39 грн; в частині стягнення пені у розмірі 508644, 80 грн у позові відмовив.
3.3. Верховний Суд постановою від 02.06.2020 рішення Господарського суду міста Києва від 08.04.2019 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 25.09.2019 скасував, справу №910/14134/18 передав на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.
3.4. Направляючи справу на новий розгляд Верховний Суд вказав на передчасний  висновок судів про те, що пеня підлягає нарахуванню на суму вартості невиконаних робіт з 01.01.2018 (після спливу строку, визначеного договором для виконання всього обсягу робіт), оскільки суди не спростували доводи позивача про те, що вартість пусконалагоджувальних робіт та їх зміст визначені локальним кошторисом на будівельні роботи №2-1-3, який подано позивачем на підтвердження позовних вимог.
3.5. Верховний Суд також наголосив на нез`ясуванні судами попередніх інстанцій обставини щодо додержання сторонами своїх зобов`язань за договором, наявність або відсутність обставин, які б свідчили про відсутність вини відповідача у невиконанні своїх зобов`язань та/або неможливість належного виконання відповідачем своїх договірних зобов`язань внаслідок дій чи бездіяльності позивача, та, як наслідок, наявність підстав для передбаченої договором відповідальності за відповідне порушення. З огляду на що, Верховний Суд визнав висновки судів по суті спору передчасними.
3.6. За наслідком нового розгляду Господарський суд міста Києва рішенням від 21.12.2020 у справі №910/14134/18, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 31.03.2021, відмовив в задоволенні позову; заяву ТОВ "Газпромбудмонтаж" про поворот виконання рішення Господарського суду міста Києва від 08.04.2019 у справі №910/14134/18 задовольнив; здійснив поворот виконання рішення Господарського суду міста Києва від 08.04.2019 у справі №910/14134/18; стягнув з позивача на користь відповідача грошові кошти у сумі 439058,90 грн. 
3.7. Мотивуючи рішення та постанову, суди попередніх інстанцій виходили з того,  що позивачем не доведено відповідно до умов договору та положень статей 875, 877 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) виконання свого обов`язку щодо передачі відповідачеві затвердженої проектно-кошторисної документації, відповідно до якої відповідач зобов`язаний був виконати відповідні роботи, а відтак, в силу частини третьої статті 220 Господарського кодексу України (далі - ГК України), відповідач не може  вважатися таким, що прострочив виконання зобов`язання.
3.8. Крім того, судом апеляційної інстанції також було враховано відсутність у позивача необхідних дозвільних документів для виконання робіт за договором, а саме, дозволу на виконання будівельних робіт та висновку державної екологічної експертизи.
4. Короткий зміст вимог касаційної скарги. Узагальнені доводи особи, яка подала касаційну скаргу та виклад позиції інших учасників справи.
4.1. Не погоджуючись з постановою Північного   апеляційного господарського суду від 31.03.2021 та рішенням Господарського суду міста Києва від 21.12.2020 у справі №910/14134/18 АТ "Укртрансгаз" звернулось до Верховного Суду з касаційною скаргою в якій просить зазначені судові рішення скасувати і ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.
4.2. У якості підстави касаційного оскарження скаржник вказав пункти 3 та 4 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), пославшись на відсутність висновку Верховного Суду щодо застосування статей 875, 877 ЦК України та недослідження судами зібраних у справі доказів, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи. 
4.3. Скаржник зазначає про помилкове неврахування судами наявних в матеріалах справи відповідних дозволів (згод), які видавалися підряднику з метою виконання робіт по об`єкту.
4.4. Окрім цього скаржник зазначає про неврахування судами того, що категорія об`єкта будівництва "Технічне переоснащення системи теплопостачання Харківського лінійного виробничого управління магістральних газопроводів (Будівельні роботи)" відноситься до третьої категорії складності, а отже такий проект не підлягає обов`язковій експертизі.
4.5. ТОВ Газпромбудмонтаж" подало відзив на касаційну скаргу, в якому просить залишити її без задоволення, а оскаржувані судові рішення залишити без змін, як такі, що прийняті з дотриманням норм матеріального і процесуального права.
4.6. Відповідач наголошує, що відсутність проектно-кошторисної документації для закупівлі газового обладнання і виконання робіт за договором, не дало б можливості відповідачу повністю виконати роботи за договором навіть у разі повної закупівлі газового обладнання.
4.7. Водночас відповідач вважає безпідставним застосування штрафних санкцій за кожний окремий етап робіт, що не передбачено умовами договору та суперечить статті 875 ЦК України. 
5. Позиція Верховного Суду.
5.1. Звертаючись із даним позовом, позивач просив стягнути з відповідача пеню та штраф за порушення строків виконання робіт по кожному окремому етапу робіт за укладеним між сторонами договором. 
5.2. Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції, з яким також погодився суд апеляційної інстанції, виходив з відсутності підстав для стягнення з відповідача неустойки за несвоєчасно виконані роботи у зв`язку із тим, що відбулось прострочення кредитора, оскільки позивачем не було надано відповідачу погоджену проектно-кошторисну документацію для виконання будівельних робіт.
5.3. На переконання колегії суддів, суди попередніх інстанцій дійшли обґрунтованого висновку про те, що зазначені обставини стали перешкодою для виконання робіт у встановлені договором строки, виходячи з такого.
5.4. Згідно зі статтею  526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
5.5. Відповідно до статті 193 ГК України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору.
5.6. Не допускаються одностороння відмова від виконання зобов`язань, крім випадків, передбачених законом, а також відмова від виконання або відстрочка виконання з мотиву, що зобов`язання другої сторони за іншим договором не було виконано належним чином (частина сьома статті 193 ГК України).
5.7. Згідно статті 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
5.8. Статтею 875 ЦК України визначено, що за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.
5.9. Нормами статті 877 ЦК України передбачено, що підрядник зобов`язаний здійснювати будівництво та пов`язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт. Підрядник зобов`язаний виконати усі роботи, визначені у проектній документації та в кошторисі (проектно-кошторисній документації), якщо інше не встановлено договором будівельного підряду. Договором будівельного підряду мають бути визначені склад і зміст проектно-кошторисної документації, а також має бути визначено, яка із сторін і в який строк зобов`язана надати відповідну документацію.
5.10. У розумінні вищезазначених положень законодавства, основним предметом договору будівельного підряду є результат будівельних робіт - завершений будівництвом об`єкт або закінчені будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації на замовлення замовника, а не процес виконання робіт чи діяльність підрядника на створення об`єкта та його здачу. Додатковим предметом будівельного підряду можуть бути нерозривно пов`язані із місцезнаходженням об`єкта проектні та пошукові роботи щодо розробки за завданням замовника проектної або іншої технічної документації та/або виконання пошукових робіт. Аналогічний правовий висновок викладено в постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 07.12.2018 у справі №910/22058/17.
5.11. Частиною другою статті 883 ЦК України визначено, що за невиконання або неналежне виконання обов`язків за договором будівельного підряду підрядник сплачує неустойку, встановлену договором або законом, та відшкодовує збитки в повному обсязі.
5.12. Відповідно до частини четвертої статті 612 ЦК України прострочення боржника не настає, якщо зобов`язання не може бути виконане внаслідок прострочення кредитора.
5.13. Згідно з частиною другою статті 613 ЦК України якщо кредитор не вчинив дії, до вчинення яких боржник не міг виконати свій обов`язок, виконання зобов`язання може бути відстрочене на час прострочення кредитора. 
5.14. За приписами статті 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.
5.15. Відповідно до частини третьої статті 220 ГК України боржник не вважається таким, що прострочив виконання зобов`язання, поки воно не може бути виконано внаслідок прострочення кредитора.
Щодо проектно-кошторисної документації.
5.16. Враховуючи обставини правовідносин сторін та умови спірного договору будівельного підряду, для встановлення факту прострочення виконання відповідачем обумовленого договором зобов`язання з виконання робіт, обов`язковою умовою є наявність отримання відповідачем від замовника затвердженої проектно-кошторисної документації щодо об`єкту робіт.
5.17. Господарський суд міста Києва ухвалою від 14.09.2020 зобов`язував позивача надати суду докази на підтвердження надання відповідачеві погодженої проектно-кошторисної документації для виконання будівельних робіт.
5.18. З матеріалів справи вбачається, що 02.10.2020 позивачем надано відповідь на відзив, до якої додані, зокрема, завдання на проектування об`єкту будівництва від 11.08.2015, технічні вимоги на проектування об`єкту будівництва від 11.08.2015, декларація про початок виконання будівельних робіт, довідка щодо вартості робіт, дозвіл (згода) №5 від 15.12.2016, №6 від 21.03.2017, №6 від 01.11.2017 виданий ВАТ "Газпромбудмонтаж", розписка без дати (т.3, а.с.185-223).
5.19. Позивач у вказаній відповіді на відзив (т.3, а.с.187) зазначав, що передав представнику підрядника всю необхідну документацію для виконання будівельних робіт, про що було складено відповідний акт. При цьому, на думку позивача, факт передання затвердженої проектно-кошторисної та дозвільної документації підтверджується  розпискою, копії якої додані до позовної заяви (т.1, а.с.159) та до відповіді на відзив (т.3, а.с.223). 
5.20. Як встановили суди попередніх інстанцій, в матеріалах справи відсутній вказаний акт, а відповідач заперечує обставину щодо його наявності. Водночас, суди виходили з того, що зазначена вище розписка не містить дати її підписання та з її змісту не вбачається передачі саме проектно-кошторисної документації у відповідності до статті 875 ЦК України. Інших доказів щодо виконання позивачем свого обов`язку за договором, які б свідчили про передачу затвердженої проектно-кошторисної документації відповідачеві, матеріали справи не містять, а позивачем такі докази не надано. При цьому позивачем не було надано суду копію самої проектно-кошторисної документації та її оригінал для огляду.
5.21. Таким чином, надавши в порядку статті 86 ГПК України оцінку доводам та доказам позивача, суди попередніх інстанцій дійшли обґрунтованого висновку про  непідтвердження відповідно до умов договору та наведених вище норм закону, виконання позивачем свого обов`язку щодо передачі відповідачу затвердженої проектно-кошторисної документації, відповідно до якої відповідач зав`язаний був виконати відповідні роботи.
Щодо дозволу на виконання будівельних робіт.
5.22. Разом з тим, посилання суду апеляційної інстанції на відсутність у позивача необхідних дозвільних документів для виконання робіт за договором, а саме, дозволу на виконання будівельних робіт, як на самостійну підставу для відмови у задоволенні позовних вимог, колегія суддів визнає помилковим з огляду на таке.
5.23. З наданого позивачем завдання №15.21.026 на розробку проектно-кошторисної документації, зокрема з додатку №3 до цього завдання "Розрахунок класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єкта будівництва", вбачається, що об`єкт будівництва відноситься до III категорії складності, а за наслідками відповідальності відноситься до класу СС2, тобто об`єкт з середніми наслідками.
5.24. Відповідно до вимог пункту другого частини першої статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (в редакції, чинній на час укладення договору) замовник має право виконувати будівельні роботи після, зокрема, (1) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності; (2) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.
5.25. Такі самі вимоги на час укладення договору були передбачені також Порядком виконаних підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466, відповідно до пункту 5 якого будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та, зокрема, реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів I-III категорії складності; видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів IV і V категорії складності.
5.26. При цьому, відповідно до частини третьої статті 37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" для отримання дозволу на виконання будівельних робіт подається заява, до якої додається, зокрема, проектна документація на будівництво, розроблена та затверджена в установленому законодавством порядку.
5.27. Водночас на підставі Закону України від 17.01.2017 №1817-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності" (далі - Закон №1817-VIII) 10.06.2017 набрали чинності зміни до Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", відповідно до яких категорії складності будівництва (I-V) було скасовано.
5.28. Так, пунктом 5 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону №1817-VIII визначено, що з дня набрання чинності цим Законом об`єкти будівництва: I та II категорій складності належать відповідно до об`єктів з незначними (СС1) наслідками; III та IV категорій складності належать відповідно до об`єктів з середніми (СС2) наслідками; V категорії складності належать відповідно до об`єктів із значними (СС3) наслідками.
5.29. Відповідно до частини першої статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (в редакції, чинній з 10.06.2017) замовник має право виконувати будівельні роботи після, зокрема, (1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України; (2) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.
5.30. Постановою Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 №404 (набула чинності 10.06.2017) також були внесені зміни і до Порядку виконаних підготовчих та будівельних робіт, пункт 5 якого викладено в наступній редакції: "Будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта; видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками".
5.31. Посилаючись на відсутність у позивача дозволу на виконання будівельних робіт, який, за висновком суду апеляційної інстанції, останній зобов`язаний був отримати згідно з пунктом 5 вказаного Порядку (в редакції, чинній з 10.06.2017), суд апеляційної інстанції помилково не врахував того, що на час укладення сторонами договору, право замовника на виконання будівельних робіт щодо об`єктів будівництва за договором, що належать до III категорії, пов`язувалось виключно з реєстрацією органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт.
5.32. При цьому, пунктами 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону №1817-VIII визначено, що зареєстровані до набрання чинності цим Законом декларації про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт є чинними до завершення будівництва об`єктів, крім випадків їх скасування відповідно до пункту 3 цього розділу. 
5.33. Отже, зміна з 10.06.2017 нормативно-правового регулювання в частині права замовника на виконання будівельних робіт щодо об`єкта, який за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єкта з середніми (СС2) наслідками та до такої зміни  належав до ІІІ категорії складності, не зумовлює необхідності отримання замовником нового дозволу на виконання будівельних робіт, оскільки зареєстрована до такої законодавчої зміни декларація про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт, є чинною до завершення будівництва об`єкта.
5.34. Втім, посилання скаржника в касаційній скарзі на обставини направлення до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі - ДАБІ) на розгляд та реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт, саме по собі також не доводить існування та, відповідно, передачі позивачем відповідачу затвердженої проектно-кошторисної документації.
Щодо висновку державної екологічної експертизи.
5.35. Згідно з частиною третьою статті 39 Закону України "Про екологічну експертизу", який був чинний на час укладення сторонами договору будівельного підряду, реалізація проектів і програм чи діяльності без позитивних висновків державної екологічної експертизи забороняється.
5.36. Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (в редакції, чинній до 10.06.2017) обов`язковій експертизі підлягають проекти будівництва об`єктів, які, зокрема, належать до IV і V категорій складності, - щодо додержання нормативів з питань санітарного та епідеміологічного благополуччя населення, екології, охорони праці, енергозбереження, пожежної, техногенної, ядерної та радіаційної безпеки, міцності, надійності, довговічності будинків і споруд, їх експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення.
5.37. Аналогічні вимоги містились також в пункті 10 Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.05.2011 №560 (в редакції, чинній до 10.06.2017), відповідно до якого обов`язковій експертизі підлягають проекти будівництва об`єктів, що, зокрема, належать до IV і V категорії складності, - щодо дотримання вимог до їх міцності, надійності, довговічності будинків і споруд, їх експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення, санітарного і епідеміологічного благополуччя населення, екології, охорони праці, енергозбереження, пожежної, техногенної, ядерної та радіаційної безпеки.
5.38. При цьому, як положеннями Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" так і положеннями зазначеного Порядку в редакції, яка була чинною на час укладення сторонами договору будівельного підряду та звернення позивача в 2016 році до ДАБІ щодо реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт, не вимагалось проведення обов`язкової експертизи об`єкта, який є предметом укладеного між сторонами договору будівельного підряду та належав на той час до ІІІ категорії складності.
5.39. Аргументи відповідача про відсутність у позивача висновку екологічної експертизи проекту будівництва об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єкта із середніми (СС2) наслідками та раніше належав до ІІІ категорії складності, внаслідок зміни в подальшому нормативного регулювання щодо обов`язку з проведення такої експертизи, не є самостійною підставою для відмови у позові у цій справі, оскільки самі по собі не доводять неможливості виконання відповідачем будівельних підрядних робіт за договором. 
5.40. Тому суд апеляційної інстанції помилково навів такі правові висновки в обґрунтування підстав для відмови у стягненні на користь позивача з відповідача штрафних санкцій, оскільки останній не довів, що саме непроведення екологічної експертизи є тим простроченням кредитора, яке не дало можливості позивачу виконати свої зобов`язання у встановлений договором строк.
5.41. Втім, з урахуванням встановлених судами обставин щодо непередання відповідачеві затвердженої проектно-кошторисної документації, зазначені вище висновки суду апеляційної інстанції не вплинули на обґрунтований висновок судів про відсутність вини відповідача у невиконанні зобов`язань, з огляду на неможливість належного виконання останнім своїх договірних зобов`язань внаслідок прострочення  кредитора (позивача), та, як наслідок, відсутність підстав для застосування передбаченої договором відповідальності за відповідне порушення. Відтак, їх висновки по суті спору є правильними.
5.42. З огляду на наведене, Суд відхиляє доводи скаржника про те, що суди першої та апеляційної інстанцій не дослідили зібрані у справі докази, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, а отже і підстава, визначена пунктом 4 частини другої статті 287 ГПК України, не підтвердилась. 
6. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги та розподіл судових витрат.
6.1. Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. 
6.2. Відповідно до пункту 1 частини першої    статті 308 ГПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення.
6.3. Суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених   статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права (частина перша   статті 309 ГПК України).
6.4. Таким чином, перевіривши рішення та постанову судів попередніх інстанцій в межах вимог та доводів касаційної скарги, встановивши, що відповідні доводи щодо наявності підстав для скасування оскаржуваних судових актів не знайшли свого підтвердження, Верховний Суд дійшов висновку щодо відсутності підстав для її задоволення.
6.5. З огляду на те, що Верховний Суд залишає касаційну скаргу без задоволення, судовий збір за подання касаційної скарги в порядку статті 129 ГПК України покладається на скаржника.
Керуючись статтями 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 ГПК України, Верховний Суд
П О С Т А Н О В И В :
1. Касаційну скаргу Акціонерного товариства "Укртрансгаз" залишити без задоволення.
2. Постанову Північного    апеляційного господарського суду від 31.03.2021 та рішення Господарського суду міста Києва 21.12.2020 у справі №910/14134/18 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий                                                                                             С. В. Бакуліна

Судді                                                                                                          О. М. Баранець 

                                                                                                                   Г. О. Вронська