СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
проспект Незалежності, 13, місто Харків, 61058

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" липня 2021 р.                                                                    Справа № 922/1232/21  

Колегія суддів у складі: головуючий суддя Крестьянінов О.О., суддя Білоусова Я.О. , суддя  Фоміна В.О. 
за участі секретаря судового засідання Ярітенко О.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Харківської міської ради (вх. №1446 Х) на ухвалу господарського суду Харківської області від 21.04.2021 (ухвалу постановлено суддею Рильовою В.В. 21.04.2021, у приміщенні господарського суду Харківської області, ухвалу складено та підписано 21.04.2021) у справі №922/1232/21
за позовом Харківської міської ради, м. Харків 
до Товариства з обмеженою відповідальністю “ЕК ХЕМЗ”, м. Харків
про визнання протиправними та скасування рішень державного реєстратора, припинення права власності та про визнання права власності

ВСТАНОВИЛА:
У квітні 2021 року Харківська міська рада звернулася до господарського суду з позовом до ТОВ «ЕК «ХЕМЗ», про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Ушивець Ольги Юріївни щодо здійснення державної реєстрації права власності по 7 об`єктах нерухомого майна, розташованих за адресою: м. Харків, просп. Московський, 199: 
1) нежитлової будівлі літ. "Ж-2" загальною площею 825,3 кв м; 
2) нежитлової будівлі літ. "Г/1-1" загальною площею 75,3 кв м; 
3) нежитлової будівлі літ. "В-7" загальною площею 48118,7 кв м;
4) нежитлової будівлі літ. "БС-4" загальною площею 7917,5 кв м; 
5) нежитлової будівлі літ. "БЗ-2" загальною площею 599,1 кв м;
6) нежитлової будівлі літ. "БЕ-4" загальною площею 10022,7 кв м; 
7) нежитлової будівлі літ. "А-7" загальною площею 8682,8 кв м. 
Також, Харківська міська рада просила припинити право власності ТОВ “ЕК ХМЗ” на 7 вищевказаних нежитлових будівель та визнати право власності на них за попереднім власником - ТОВ “Силові енергетичні машини – ЕМЗ”.
Ухвалою господарського суду Харківської області від 21.04.2021 у справі №922/241232/21 (суддя Рильова В.В.) повернуто позовну заяву та додані до неї документи Харківській міській раді.
Харківська міська рада звернулася до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення та неправильне застосування судом першої інстанції норм процесуального права, просить скасувати ухвалу господарського суду Харківської області від 21.04.2021 та направити справу №922/1232/21 для продовження розгляду до господарського суду Харківської області. 
В обґрунтування апеляційної скарги позивач посилається на те, що суд першої інстанції невірно визначив позовні вимоги Харківської міської ради щодо припинення права власності ТОВ “ЕК ХМЗ” на нежитлові будівлі та визнання права власності на них за попереднім власником як майнові та прийшов до помилкового висновку, що їх необхідно оцінити та сплатити. 
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 27.05.2021 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Харківської міської ради на ухвалу господарського суду Харківської області від 21.04.2021 у справі №922/1232/21, повідомлено учасників справи, що розгляд апеляційної скарги відбудеться 15.06.2021
11.06.2021 від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги в повному обсязі (вх.№6804).
Відповідно до розпорядження Східного апеляційного господарського суду щодо повторного автоматизованого розподілу справи та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.06.2021 у зв`язку з відпусткою судді Тарасової І.В., яка входила до складу судової колегії, для розгляду справи сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Крестьянінов О.О.; суддя Білоусова Я.О.; суддя Фоміна В.О.
Згідно положень ст. 32 Господарського процесуального кодексу України у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. У разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 15.06.2021 у судовому засіданні оголошено перерву до 13.07.2021.
У судовому засіданні представник позивача підтримав доводи та вимоги апеляційної скарги та просив її задовольнити.
Представник відповідача проти доводів та вимог апеляційної скарги заперечував та просив залишити її без задоволення, а ухвалу – без змін. 

Дослідивши матеріали справи, перевіривши в межах доводів та вимог апеляційної скарги законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду встановила таке.
Як було зазначено, Харківська міська рада звернулася до господарського суду Харківської області із позовною заявою до ТОВ “ЕК ХЕМЗ” про визнання протиправними та скасування рішень державного реєстратора, припинення права власності та про визнання права власності.
В обґрунтування позовних вимог заявник посилається, зокрема, на такі обставини. 
Рішенням господарського суду Харківської області від 12.03.2020 у справі №922/3698/19 задоволено позовні вимоги Харківської міської ради про стягнення з ТОВ “Силові енергетичні машини – ЕМЗ” безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати у сумі 10094759,36 грн. 07.04.2020 на виконання вказаного рішення судом видано відповідний наказ. 06.05.2020 відкрито виконавче провадження з примусового виконання наказу №922/3698/19 від 07.04.2020. Проте, 07.05.2020 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Ушивець О.Ю. проведено державну реєстрацію щодо нерухомого майна ТОВ “Силові енергетичні машини – ЕМЗ”, внаслідок чого, вищезазначене майно перейшло до ТОВ «ЕК ХМЗ». При цьому, інше майно у ТОВ “Силові енергетичні машини – ЕМЗ” відсутнє. На думку позивача, за обставин перебування ТОВ “Силові енергетичні машини – ЕМЗ” у Єдиному реєстрі боржників приватний нотаріус вчинив нотаріальні дії всупереч Закону України «Про нотаріат», проте за вказаних обставин зобов`язаний був відмовити у їх проведенні. 
До позовної заяви позивачем було додано, зокрема, платіжне доручення №110 від 22.01.2021 про сплату судового збору за подання позовної заяви у розмірі 15890,00 грн.
Ухвалою господарського суду Харківської області від 09.04.2021 залишено позовну заяву Харківської міської ради без руху та встановлено заявнику строк на усунення недоліків позовної заяви - 6 днів з дня вручення даної ухвали; визначено спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду:
- доказів визначення вартості майна за відповідними майновими вимогами (докази оцінки по кожному із об`єктів);
- доказів доплати судового збору за звернення до суду із вимогою майнового характеру (визнання права власності на об`єкти нерухомого майна) у встановлених Законом порядку і розмірі - з урахуванням вартості майна.
При цьому, судом першої інстанції зазначено, що в позовній заяві Харківської міської ради об`єднано сім вимог немайнового характеру – про визнання протиправними та скасування рішень державного реєстратора, та одну вимогу майнового характеру – про припинення права власності ТОВ "ЕК ХМЗ" на вказані нежитлові будівлі і визнання права власності на них за попереднім власником - ТОВ "Силові енергетичні машини - ЕМЗ". Проте, судовий збір сплачено частково - в сумі 15890,00 грн.
Місцевий господарський суд також звернув увагу, що судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна (в тому числі в зв`язку з вимогами, заснованими на приписах частини п`ятої статті 216, статті 1212 Цивільного кодексу України тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки такий обов`язок покладається на позивача (в тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у вигляді повернення майна застосовуються з ініціативи господарського суду). Тобто, заявник мав зробити оцінку майна перед зверненням до господарського суду Харківської області або сплатити судовий збір, виходячи із балансової вартості майна. Однак, оцінки по 7 об`єктам нерухомого майна, на які просить визнати право власності Харківська міська рада, матеріали позовної заяви не містять.
За таких обставин, суд першої інстанції зазначив, що не має можливості визначити розмір судового збору, який необхідно сплатити за подання позову із відповідною вимогою до господарського суду Харківської області, а подане до позовної заяви платіжне доручення №110 на суму 15890,00 грн. не може вважатися належним та допустимим доказом сплати судового збору у встановленому розмірі.
Звертаючись з заявою про усунення недоліків Харківська міська рада зазначала, що позовні вимоги про визнання незаконним та скасування рішення про державну реєстрацію, хоча і пов`язані з майном, але мають виключно немайновий характер, оскільки безпосередньо не підлягають грошовій оцінці. При цьому вимога про припинення права власності та визнання права власності за попереднім власником також не має майнового характеру. В обґрунтування своїх доводів позивач послався на правові позиції, викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду у справах №907/9/17 від 26.02.2019 та №910/13737/19 від 25.08.2020.
Суд першої інстанції, приймаючи оскаржувану ухвалу від 21.04.2021, зазначив, що посилання заявника на правові висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постанові від 26.02.2019 року у справі № 907/9/17 та постанові від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19 не можуть бути прийняті, оскільки предмет, підстави позову, суб`єктний склад сторін у зазначених справах є іншим ніж у даному позові. Крім того, у даному випадку судом вже було роз`яснено заявнику, що судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна (хоч і на користь третьої особи) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. А тому, враховуючи, що позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, та не надав доказів сплати судового збору у встановленому Законом України «Про судовий збір» розмірі, місцевий господарський суд на підставі ч. 4 ст. 174 ГПК України повернув позовну заяву. 

Надаючи власну правову кваліфікацію обставинам справи, колегія суддів зазначає таке. 
Порядок сплати та розміри ставок судового збору встановлено Законом України «Про судовий збір».
У преамбулі до цього Закону зазначено, що він визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору. 
Відповідно до частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт 1 пункту 2), а позовної заяви немайнового характеру - 1 прожитковий мінімум для працездатних осіб (підпункт 2 пункту 2).
Майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.
Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 162, пунктів 1, 2, 3 частини першої статті 163 ГПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.
Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.
Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.
Вказана правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду у справі № 910/13737/19 від 25.08.2020.
В справі №922/1232/21 позивачем заявлено, зокрема, вимогу про припинення права власності на нежитлові будівлі та визнання права власності на них за попереднім власником. При цьому, хоча Харківська міська рада і просила визнати право власності за попереднім власником (фактично за третьою особою), судовий збір визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. А тому, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо майнового характеру вказаної вимоги позивача. 
Разом з тим, місцевий господарський суд, повертаючи позовну заяву позивачу, не врахував таке. 
Відповідно до ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
У разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.
Аналогічні положення містить і ч. 2 ст. 163 ГПК України, згідно якої якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при розгляді справи.
При цьому, відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України, якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
Проте, залишаючи позовну заяву без руху судом першої інстанції не було визначено точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) позивачу за подання позову.
За таких обставин, повернення судом першої інстанції позовної заяви з підстав не усунення недоліків у вигляді несплати судового збору, розмір якого не був чітко визначений судом, не може бути визнано правомірним судом апеляційної інстанції.
Відповідно ст. 280 ГПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:
1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;
2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими;
3) невідповідність висновків суду обставинам справи;
4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку про часткове задоволення апеляційної скарги та скасування ухвали господарського суду Харківської області від 21.04.2021. 
Відповідно до ст. 271 ГПК України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі або заяви про відкриття справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про відкриття справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.
Керуючись статтями 269, 270, 275, 281-284 ГПК України, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду, -

ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу Харківської міської ради задовольнити частково. 
Ухвалу господарського суду Харківської області від 21.04.2021 у справі №922/1232/21 скасувати. 
Справу №922/1232/21 передати на розгляд господарського суду Харківської області. 
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок і строки оскарження передбачені статтями 286-289 Господарського процесуального кодексу України.
Повний текст постанови складено   15.07.2021.

Головуючий суддя                                                                    О.О. Крестьянінов

Суддя                                                                                           Я.О. Білоусова 

Суддя                                                                                           В.О. Фоміна