УХВАЛА

06 липня 2021 року 
м. Київ
справа № 380/2344/20
адміністративне провадження № К/9901/14958/21
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Хохуляка В.В.,
суддів: Бившевої Л.І.,  Гончарової І.А., 
перевіривши касаційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у місті Києві на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 10.07.2020 та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 22.10.2020 у справі №380/2344/20 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «МАРІЯ» до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, стягнення сум бюджетного відшкодування,

УСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «МАРІЯ» звернулось до адміністративного суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві в якому просило суд:
- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 15.01.2020 №00000074304, яким зменшено суму бюджетного відшкодування з податку на додану вартість, задекларовану на рахунок платника у банку за вересень 2019 року в розмірі 2071239,00грн та накладено штраф 1035619,50грн;
- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 15.01.2020 №00000084304, яким зменшено на 500896,00грн розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду за вересень 2019 року;
- стягнути з Державного бюджету України на користь позивача суму бюджетного відшкодування з податку на додану вартість на поточний рахунок у розмірі 2071239,00грн.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.04.2020, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 08.07.2020, адміністративний позов задоволено повністю.

Не погоджуючись з рішеннями судів першої та апеляційної інстанцій, Головне управління Державної податкової служби у місті Києві 22.04.2021 звернулось з касаційною скаргою та заявою про поновлення строку на касаційне оскарження до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду від 17.05.2021 касаційну скаргу було залишено без руху з мотивів її невідповідності вимогам статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) оскільки наведені заявником підстави пропуску процесуального строку визнані неповажними; статті 330 КАС України у зв`язку з несплатою судового збору та встановлено заявнику строк на усунення недоліків, терміном у десять днів з моменту отримання копії даної ухвали, протягом якого особа має право надати суду обґрунтовану заяву про поновлення строку касаційного оскарження, вказавши підстави та надавши відповідні докази, що унеможливили своєчасне вчинення процесуальної дії зі звернення до суду касаційної інстанції зі скаргою у строк визначений законом та документ про сплату судового збору.

Вказану ухвалу Верховного Суду було вручено представнику заявника 22.05.2021, що підтверджується рекомендованими повідомленням про вручення поштового відправлення №0102933079411.

На виконання вимог ухвали Верховного Суду про залишення касаційної скарги без руху відповідачем на адресу суду направлено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження та клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Так в обґрунтування підстав поважності пропуску процесуального строку відповідач зазначає, що вже звертався в межах строку визначеного статтею 329 КАС України з касаційною скаргою до Верховного Суду, однак ухвалою від 09.12.2020 касаційну скаргу було повернуто, як таку, що не містила підстав касаційного оскарження судових рішень.

Маючи намір добросовісного виконання своїх обов`язків відповідач вдруге 22.04.2021, звернувся з касаційною скаргою до Верховного Суду.

Звертаючись з касаційною скаргою вдруге Головне управління Державної податкової служби у місті Києві зазначає, що дотримання строків при первинному зверненні, повторне звернення з належно оформленою касаційною скаргою в межах річного строку є підставою для поновлення пропущеного строку.

Крім того, одним із аргументів податкового органу є те, що строк на касаційне оскарження взагалі не пропущений, оскільки 02.04.2020 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічний гарантій з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» №540-ІХ від 30.03.2020, яким внесено зміни до Господарського процесуального кодексу, Цивільного процесуального кодексу, Кримінального процесуального кодексу, Кодексу адміністративного судочинства України, Господарського кодексу України, Цивільного Кодексу України, Кодекс законів про працю тощо.

Вказаним законом доповнено розділ VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України пунктом 3 такого змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)».

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України (в редакції від 03.10.2017) учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту 6 частини п`ятої статті 44 КАС України  (в редакції від 03.10.2017) учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку касаційного оскарження можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання касаційної скарги.

Тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судових рішень у касаційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку касаційного оскарження з поважних причин. 

Отже, особи, які беруть участь у справі, мають право оскаржити судові рішення у встановлений Кодексом строк. КАС України передбачає можливість поновлення пропущеного строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

При вирішенні питання про поновлення строку касаційного оскарження суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку інтервалів часу: з моменту закінчення встановленого КАС України строку касаційного оскарження до дати звернення з касаційною скаргою вперше; з моменту повернення вперше поданої касаційної скарги до дати повторного звернення з касаційною скаргою і так далі.

Керуючись інформацією з Комп`ютерної програми «Діловодство спеціалізованого суду» з`ясувалось наступне.

Так, ухвала Верховного Суду від 09.12.2020 про повернення касаційної скарги, як такої, що не містила підстав касаційного оскарження, надійшла на адресу податкового органу 15.12.2020, що підтверджується рекомендованими повідомленням про вручення поштового відправлення №0102931649571.

При цьому своє право на повторне звернення до суду із належно оформленою касаційною скаргою відповідач реалізував лише 22.04.2021, тобто із пропуском строку більш ніж у три місяці.

Крім того, звертаючись з касаційною скаргою вдруге відповідач не врахував, що відповідно пункту 2 Розділу II Прикінцевих і перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» №731-IX від 18.06.2020 процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X «Прикінцеві положення» Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» №540-IX від 30.03.2020, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

З огляду на внесені зміни до КАС України відповідно до Закону 731-IX стосовно перебігу процесуальних строків під час карантину пов`язаного запобіганню та поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), продовжені строки закінчилися 06.08.2020.

З огляду на зазначене відповідач не має права на продовження строку на звернення з касаційною скаргою до суду, оскільки відповідну норму, яка ці строки продовжувала, було скасовано.

Таким чином, податковому органу слід було надати докази на підтвердження наявності у останнього об`єктивних перешкод, які унеможливили реалізацію права на повторне звернення після постановлення Верховним Судом ухвали від 09.12.2020 про повернення касаційної скарги до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою в найкоротші строки.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи зазначене, суд не вбачає підстав для визнання, викладених відповідачем у заяві про поновлення строку касаційного оскарження, причин пропуску такого строку поважними.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження, визнані судом неповажними

Враховуючи викладене, у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити.

Керуючись статтею 333 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити Головному управлінню Державної податкової служби у місті Києві у поновленні строку на касаційне оскарження рішення Львівського окружного адміністративного суду від 10.07.2020 та постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 22.10.2020 у справі №380/2344/20.

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління Державної податкової служби у місті Києві на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 10.07.2020 та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 22.10.2020 у справі №380/2344/20 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «МАРІЯ» до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, стягнення сум бюджетного відшкодування.

Направити копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження разом з касаційною скаргою та доданими до неї матеріалами особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями, є остаточною та не може бути оскаржена.

Судді	В.В. Хохуляк Л.І. Бившева   І.А. Гончарова