ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

29 липня 2021 року 	м. Дніпро	справа № 280/9622/20	

головуючий суддя І інстанції – Прасов О.О.

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
головуючого судді (доповідача) Іванова С.М.,
                               суддів:  Панченко О.М., Чередниченка В.Є.,     
розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій   у Запорізькій області на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 12.04.2021 року в адміністративній справі №280/9622/20 за позовом   ОСОБА_1 до  Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій   у Запорізькій області  про визнання протиправними та скасування наказів,-  

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій   у Запорізькій області в якому просив:
- визнати протиправним та скасувати наказ т.в.о. начальника Головного управління ДСНС України у Запорізькій області полковника служби цивільного захисту Педаш Г.Г. №189-В (по особовому складу) від 11.12.2020 про притягнення до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани на підполковника служби цивільного захисту начальника дослідно-випробувальної лабораторії АРЗ СП Головного управління ДСНС України у Запорізькій області ОСОБА_1 ; 
- визнати противоправним та скасувати наказ начальника Головного управління ДСНС України у Запорізькій області Лепського О.М. №391 (по особовому складу) від 15.12.2020 року про кадрові питання, про звільнення підполковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 з займаної посади начальника дослідно-випробувальної лабораторії АРЗ СП Головного управління ДСНС України у Запорізькій області та призначення на посаду провідного фахівця відділу цивільного захисту Запорізького міськрайонного управління Головного управління ДСНС України у Запорізькій області з 01.01.2021.
Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 12.04.2021 року адміністративний позов ОСОБА_1 було задоволено.
Визнано протиправним та скасовано наказ т.в.о. начальника Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області полковника служби цивільного захисту Педаш Г.Г. №189-В (по особовому складу) від 11.12.2020 про притягнення до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани на підполковника служби цивільного захисту начальника дослідно-випробувальної лабораторії АРЗ СП Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області   ОСОБА_1 .
Визнано противоправним та скасовано наказ Начальника Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області Лепського О.М. №391 (по особовому складу) від 15.12.2020 про кадрові питання, про звільнення підполковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 з займаної посади начальника дослідно-випробувальної лабораторії АРЗ СП Головного управління ДСНС України у Запорізькій області та призначення на посаду провідного фахівця відділу цивільного захисту Запорізького міськрайонного управління Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області з 01.01.2021.
Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій   у Запорізькій області, звернулось з апеляційною скаргою, в якій просило скасувати вищезазначене рішення, як незаконне та прийняти нову постанову про відмову в задоволенні позову в повному обсязі.
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що службове розслідування, яке було призначено наказом ГУ ДСНС України у Запорізькій області від 28.08.2020 року № НМ-202/53, проведено відповідно до вимог Інструкції  про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 05.05.2015 року № 515. Висновок зазначеного розслідування довів наявність в діях позивача дисциплінарного порушення, передбаченого пунктом 59 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту України. Зауважено, що наказ начальника Головного управління ДСНС України у Запорізькій області Лепського О.М. №391 (по особовому складу) від 15.12.2020 року про переведення позивача на іншу посаду прийнято у відповідності з приписами чинного законодавства.
ОСОБА_1 було подано відзив на апеляційну скаргу, в якому, посилаючись на обґрунтованість висновків суду першої інстанції, останній просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін. 
Розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження на підставі ст. 311 КАС України.
Перевіривши матеріали справи, оцінивши доводи апеляційної скарги та правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права в межах доводів останньої, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга  не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Як було встановлено судом першої інстанції, наказом ГУ ДСУНС у Запорізькій області від 28.08.2020 року за №НС-202/53 (з основної діяльності) «Про проведення службового розслідування» призначено проведення службового розслідування за фактами викладеними у доповідній записці в.о. заступника начальника Головного управління ДСНС України у Запорізькій області Соловйова Є.О. щодо невиконання вимог наказу ГУ ДСНС України у Запорізькій області №219 від 23 травня 2019 року «Про затвердження Положення про дослідно-випробувальну лабораторію аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України у Запорізькій області» начальником ДВЛ АРЗ СП ГУ ДСНС України у Запорізькій області підполковником служби цивільного захисту ОСОБА_1 . 
За результатом проведеного службового розслідування відповідачем було складено висновок від 13 листопада 2020 року відповідно до якого,  за допущене порушення службової дисципліни, передбаченого п. 59 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту України, а саме за неналежне виконання вимог наказу ГУ ДСНС України у Запорізькій області№ 219 «Про затвердження Положення про дослідну випробовувавльну лабораторію аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України у Запорізькій області» та постанови Кабінету Міністрів України від 20.02.2012 року № 110 та Додатку «А» ГОСТ1636, начальник ДВЛ АРЗ СП ГУ ДСНС України у Запорізькій області підполковник служби цивільного захисту ОСОБА_2 заслуговує на притягнення до дисциплінарної відповідальності.
На підставі вказаного висновку, 11.12.2020 року відповідачем було прийнято наказ № 189-В (по особовому складу) «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» за допущене порушення службової дисципліни, передбаченого п. 59 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту України, а саме за не належне виконання вимог наказу ГУ ДСНС України у Запорізькій області від 23 травня 2019 року №219 «Про затвердження Положення про дослідно- випробувальну лабораторію аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України у Запорізькій області», постанови Кабінету Міністрів України від 20 лютого 2012 року №110 «Деякі питання надання підрозділами Державної служби з надзвичайних ситуацій платних послуг» та Додатку А (обов`язковий) ГОСТ 16363-98 «Средства огнзащитные для древесины. Методы определения огнезащитных свойств», на позивача накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани, відповідно до пункту 68 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, затвердженого Законом України від 5 березня 2009 року №1068-VI.
Також, наказом ГУ ДСУНС у Запорізькій області від 15.12.2020 за №391 (по особовому складу) «Про кадрові питання», відповідно до пунктів 60-63 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, позивача звільнено з займаної  посад та за його згодою призначено на посаду провідного фахівця відділу цивільного захисту Запорізького міськрайонного управління Головного управління ДСНС України у Запорізькій області.
Не погодившись з правомірністю прийняття наведених наказів, позивач звернувся до суду з метою захисту своїх порушених прав та інтересів.
Вирішуючи спір між сторонами та задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем прийнято наказ від 11.12.2020 за №189-В (по особовому складу) «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» та Наказ від 15.12.2020 за №391 (по особовому складу) «Про кадрові питання» не обґрунтовано, без урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, не розсудливо, а отже є останні є неправомірними і підлягають скасуванню.
Суд апеляційної інстанції  погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про Дисциплінарний статут служби цивільного захисту» (далі - Дисциплінарний статут служби цивільного захисту), службова дисципліна - бездоганне та неухильне виконання особами рядового і начальницького складу службових обов`язків, установлених Кодексом цивільного захисту України, цим Статутом, іншими нормативно-правовими актами та контрактом про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту (далі - контракт).
Згідно п. 57 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, дисциплінарні стягнення накладаються на осіб рядового і начальницького складу за порушення ними службової дисципліни.
Відповідно до п. 59 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, до діянь, що є порушеннями службової дисципліни, також належать: порушення вимог законодавства з питань діяльності органів і підрозділів цивільного захисту; брутальне або зневажливе ставлення до громадян, приниження їх честі та гідності під час виконання службових обов`язків; приховування або недостовірне надання відомостей про себе, що мають значення для проходження служби (зміна місця проживання, притягнення до адміністративної та кримінальної відповідальності).
Згідно п. 68 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) звільнення зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.
Відповідно до п. 75 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, на осіб рядового і начальницького складу, які порушили службову дисципліну, можуть бути накладені лише визначені цим Статутом дисциплінарні стягнення, що відповідають ступеню вини особи.
Відповідно до пункту 83 Дисциплінарного статуту прийняттю начальником рішення про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення за суттєвий грубий дисциплінарний проступок може передувати службове розслідування, яке призначається виданим наказом начальника з метою з`ясування всіх обставин, а також уточнення причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня тяжкості правопорушення та розміру заподіяної шкоди.
Порядок проведення службових розслідувань щодо порушень службової дисципліни, у тому числі вчинення дій, за які передбачено адміністративну чи кримінальну відповідальність (далі - порушення службової дисципліни), скоєних особою (особами) рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, у тому числі слухачами і курсантами навчальних закладів сфери управління ДСНС України (далі - особи рядового і начальницького складу), права й обов`язки посадових осіб при проведенні службового розслідування, оформлення його результатів та прийняття за ним рішення, визначений Інструкцією про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту, що затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 05.05.2015 року № 515 (далі – Інструкція № 515).
Відповідно до п. 2 Інструкції № 515, підставами для призначення службового розслідування є інформація, викладена в рапортах, заявах, скаргах осіб рядового і начальницького складу, державних службовців та працівників ДСНС України, матеріалах перевірок (інформація, одержана за результатами заходів контролю), письмових зверненнях громадян, повідомленнях правоохоронних органів, органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій та їхніх посадових осіб, об`єднань громадян, а також опубліковані засобами масової інформації інформативні дані про події, що потребують з`ясування обставин, за яких вони сталися.
Відповідно до п. 1 розділу VII Інструкції № 515, підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин.
Відповідно до п.п. 1-3 розділу VIII Інструкції № 515,  начальник, який призначив службове розслідування, у строк, що залишився до закінчення розслідування, розглядає висновок про результати службового розслідування, матеріали службового розслідування та затверджує висновок про результати службового розслідування.
Якщо вину особи рядового або начальницького складу повністю доведено, за результатами службового розслідування начальник, який призначив службове розслідування, визначає вид дисциплінарного стягнення щодо порушника та доручає підготувати проект відповідного наказу щодо його накладення.
Накладення та оскарження дисциплінарного стягнення на особу рядового або начальницького складу, стосовно якої проводилося службове розслідування, здійснюються в порядку та у строки, що визначені чинним законодавством України.
Зі змісту зазначених правових приписів вбачається, що недотримання працівником ДСНС службової дисицпліни, неналежне виконання обов`язків, має наслідком вчинення ним дисциплінарного проступку та можливості подальшого притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності. При цьому, обставини дисциплінарного проступку мають встановлюватись під час службового розслідування.
Як свідчать встановлені обставини справи, підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності були висновки відповідача відносно допущення позивачем порушення службової дисципліни, передбаченого п. 59 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту України, а саме неналежне виконання вимог наказу ГУ ДСНС України у Запорізькій області № 219 «Про затвердження Положення про дослідну випробовувавльну лабораторію аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України у Запорізькій області» та постанови Кабінету Міністрів України від 20.02.2012 року № 110 та Додатку «А» ГОСТ1636.
Встановивши зміст спірних правовідносин, колегія суддів апеляційного суду виходить з наступного.
З висновку службового розслідування вбачається, що відповідачу інкримінується неналежне виконання службових обов`язків, як керівника дослідної випробовувавльної лабораторії аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України у Запорізькій області.
Поряд з вказаним, як вбачається зі змісту висновку службового розслідування, в останньому відсутні конкретні нормативні посилання на Положення про дослідно-випробувальну лабораторію аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України у Запорізькій області, які на переконання відповідача, були порушенні позивачем.
Колегія суддів апеляційного суду зазначає, що за Дисциплінарним статутом, підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни, які свідчать про його низькі морально-ділові якості, що суперечать інтересам законності, компрометують звання осіб рядового і начальницього складу служби цивільного захисту.
Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни.
Таким чином, службове розслідування - це комплекс заходів, які здійснюються в межах відомчої компетенції з метою уточнення причин та умов, що сприяли вчиненню дисциплінарного проступку, встановлення ступеня вини особи, яка його вчинила.
Колегія суддів апеляційного суду зазначає, що застосування дисциплінарного стягнення не може ґрунтуватися на припущеннях або недоведених фактах; при прийнятті рішень суб`єкт владних повноважень повинен уникати невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями, а не конкретними обставинами.
Відтак, колегія суддів апеляційного суду погоджується з висновками суду першої інстанції, що за відсутності належної деталізації та прив`язки до нормативних та об`єктивних ознак ймовірного дисциплінарного проступку, наведені звинувачення носять лише загальний декларативний характер та не можуть слугувати підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності.
Поряд з вказаним, сторонами було надано до суду Положення про дослідно-випробувальну лабораторію аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України у Запорізькій області», затвердженого наказом ГУ ДСУНС у Запорізькій області від 23.05.2019 за №219 (надалі – «Положення про дослідно-випробувальну лабораторію аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України у Запорізькій області») (а.с.50-59, 112-122).
Між тим, зі змісту наведених положень вбачається, що тексти останніх різняться.
Так, у тексті «Положення про дослідно-випробувальну лабораторію аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України у Запорізькій області» наданому до суду відповідачем (а.с.112-122), на відміну від тексту «Положення про дослідно-випробувальну лабораторію аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України у Запорізькій області» наданого до суду позивачем (а.с.50-59), є Розділ 11 «Керівництво» та підпис заступника начальника ГУ ДСУНС у Запорізькій області полковника служби цивільного захисту ОСОБА_3 .
Однак, відповідачем не надано до суду доказів ознайомлення позивача під підпис з текстом «Положення про дослідно-випробувальну лабораторію аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України у Запорізькій області», в якому є Розділ 11 «Керівництво» та підпис заступника начальника ГУ ДСУНС у Запорізькій області полковника служби цивільного захисту ОСОБА_3 .
Наявність вказаних обставин зумовлює не підветрдження з боку відповідача про свідомість інкримінованих позивачу дисциплінарних порушень.
Таким чином, колегія суддів апеляційного суду, погоджується з висновками суду першої інстанції відносно протиправності прийняття відповідачем спірного наказу №189-В (по особовому складу) від 11.12.2020 року та необхідності його скасування.
Щодо правомірності прийняття відповідачем наказу №391 (по особовому складу) від 15.12.2020 року, то колегія суддів апеляційного суду зазаначає наступне.
Відповідно до п. 60-61 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу», затвердженого 11.07.2013 постановою Кабінету Міністрів України №593 (далі – Положення № 593) призначення осіб рядового і начальницького складу на посади та переміщення їх по службі здійснюється на підставі клопотань прямих начальників, погоджених із старшими прямими начальниками з урахуванням кадрового резерву для призначення на вищі посади, рішень атестаційних комісій та стану здоров`я осіб рядового і начальницького складу.
Особи рядового і начальницького складу призначаються на посади, які передбачені штатами (штатними розписами) органів чи підрозділів цивільного захисту, наказами по особовому складу відповідних керівників (начальників) згідно з номенклатурою посад.
Згідно п. 63 Положення № 593, призначення осіб рядового і начальницького складу (переміщення по службі) здійснюється на рівнозначні посади: в інтересах служби для більш доцільного використання за фахом чи досвідом практичної роботи; у разі проведення планової заміни, ротації кадрів; за особистим проханням з урахуванням ділових і особистих якостей, рівня професійної підготовки і досвіду практичної роботи; у зв`язку із скороченням штатів або проведенням організаційно-штатних заходів; за сімейними обставинами; за станом здоров`я - на підставі висновку центральної лікарсько-експертної комісії ДСНС.
Відповідно до п. 69 Положення № 593, посада вважається вищою, якщо за цією посадою передбачено вище спеціальне звання, а за умови рівних спеціальних звань - більший розмір посадового окладу. У разі коли за керівною посадою передбачено нижче спеціальне звання, але вищий посадовий оклад порівняно з посадою, що не є керівною, вищою вважається керівна посада.
Якщо штатом (штатним розписом) передбачено два спеціальних звання або диференційовані посадові оклади, до уваги береться вище спеціальне звання або вищий посадовий оклад
Як вбачається з наказу  від 15.12.2020 року № 391 (по особовому складу) позивача було звільнено з посади начальника дослідно-випробовувальної лабораторії аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України у Запорізькій області та призначено на посаду провідного фахівця відділу цивільного захисту Запорізького міськрайонного управління Головного управління ДСНС України у Запорізькій області. Зазначено, що приначення здійснюється на рівнозначну посаду в інтересах служби.
Однак, зі змісту наведеного наказу вбачається, що в останньому не наведено, в чому саме полягають інтереси служби, що свідчить про невідповідність вказаного наказу приписам ст. 2 КАС України.
Поряд з вказаним, зі змісту вказаного наказу вбачається, що призначення здійснюється за згодою позивача.
Між тим, відповідно до пояснень позивача, останній не надавав згоди на його призначення, матеріали справи такої також не містять.
В свою чергу, відповідач, всупереч приписам ст. 77 КАС України, належних, допустимих та достатніх доказів отримання від позивача згоди на призначення, в розумінні ст.ст. 73-76 КАС України, до суду не подавав.
Колегія суддів апеляційного суду зазначає, що наведені обставини, виходячи з характеру спірних правовідносин є самостійними та достатніми підставами для визнання протиправним та скасування наказу  від 15.12.2020 року № 391 в частині звільнення підполковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 з займаної посади начальника дослідно-випробувальної лабораторії АРЗ СП Головного управління ДСНС України у Запорізькій області та призначення на посаду провідного фахівця відділу цивільного захисту Запорізького міськрайонного управління Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області з 01.01.2021 року.
Таким чином, проаналізувавши встановлені обставини справи у сукупності, колегія суддів апеляційного суду погоджується з висновками суду першої інстанції, що спірні накази є протиправними та підлягають скасуванню.
Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 311 ст. 315, ст. 316 КАС України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій   у Запорізькій області – залишити без задоволення.
Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 12.04.2021 року в адміністративній справі №280/9622/20- залишити без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду за наявності підстав, передбачених     п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.          

   
Головуючий - суддя                                                                      С.М. Іванов 

                               суддя                                                                      О.М. Панченко 

                               суддя                                                                      В.Є. Чередниченко