Справа № 991/5790/21
Провадження № 1-кс/991/5876/21

УХВАЛА

27 серпня 2021 року 	місто Київ	

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
представника особи, яка подала скаргу  ОСОБА_3 ,
розглянув у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

(1) Зміст поданої скарги
25.08.2021 до Вищого антикорупційного суду надійшла зазначена скарга.
З її змісту вбачається, що 13.08.2021 заявник направив до Національного антикорупційного бюро України (далі – НАБУ) заяву про вчинене кримінальне правопорушення, яку отримано 16.08.2021. Вона містила всі відомості, необхідні для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі – ЄРДР). Натомість, такі відомості до ЄРДР внесені не були.
У зв`язку з цим, скаржник просить визнати бездіяльність детектива або іншої уповноваженої особи НАБУ протиправною, зобов`язати детектива або іншу уповноважену особу НАБУ внести заяву ОСОБА_4 від 12.08.2021 про вчинене кримінального правопорушення до ЄРДР за попередньою кваліфікацією ст. 14 ч. 4 ст. 369, ч. 2 ст. 364 Кримінального кодексу України (далі – КК України), зобов`язати надати йому витяг з ЄРДР.
(2) Позиції учасників провадження
У судовому засіданні представник особи, яка подала скаргу  ОСОБА_3 підтримав доводи, зазначені у скарзі, просив її задовольнити.
Представник особи, бездіяльність якої оскаржується, у судове засідання не з`явився, про розгляд скарги повідомлявся належним чином, причини неприбуття не повідомив.
З урахуванням положень ч. 3 ст. 306 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК) слідчий суддя вважає за можливе розглядати скаргу за відсутності представника особи, бездіяльність якої оскаржується, оскільки це не є перешкодою для її розгляду.
(3) Мотиви, з яких виходив слідчий суддя при вирішенні скарги
За приписами ч. 1 ст. 33-1 КПК Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 КК України, статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 КК України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 КПК.
У примітці до ст. 45 КК України зазначено, що корупційними кримінальними правопорушеннями відповідно до цього Кодексу вважаються кримінальні правопорушення, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 цього Кодексу.
Слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої статті 33-1 КПК.
У скарзі та доданих до неї матеріалів йдеться про внесення відомостей до ЄРДР щодо вчинення злочинів за ст. 14 ч. 4 ст. 369 (готування до пропозиції надання неправомірної вигоди), ч. 2 ст. 364 КК України (зловживання владою або службовим становищем, що спричинило тяжкі наслідки).
Злочин передбачений статтею 369 КК України в даному випадку віднесений до підсудності Вищого антикорупційного суду.
Водночас, злочин передбачений статтею 364 КК України входить до переліку кримінальних правопорушень зазначених в ч. 1 ст. 33-1 КПК, однак відсутня хоча б одна з умов, передбачена пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 КПК.
У зв`язку з цим, відомості у скарзі за ч. 2 ст. 364 КК України слідчий суддя не має повноважень розглядати, не може встановлювати наявність або відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРДР щодо вчинення цього злочину. Тому в цій частині скарга не перевіряється.
Що стосується скарги в іншій частині, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
На досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема, бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК).
У відповідності до ч. 1 ст. 214 КПК слідчий невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.
З аналізу вказаної норми вбачається обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення. Ключовим є наявність у них таких ознак злочину, як час, місце та подія.
Як вбачається зі скарги та доданих до неї матеріалів, 13.08.2021 ОСОБА_4 звернувся до НАБУ з заявою про кримінальне правопорушення від 12.08.2021.
У цій заяві вказує, що фіктивна фірма ТОВ «ЛОЙД ТРЕЙД», яка створена з метою відмивання коштів, була використана для допомоги в ухиленні від сплати податків та переведенні безготівкових коштів у готівку для реального суб`єкта підприємницької діяльності ТОВ «БУЗЬКІ-ПОРОГИ» шляхом здійснення низки фіктивних господарських операцій. Усього було «відмито» 9 100 000 грн, що завдало шкоди державному бюджету на загальну суму 2 881 666,67 грн. Податковою перевіркою Головного управління ДПС у Миколаївській області були встановлені факти ухилення від сплати ПДВ з боку ТОВ «БУЗЬКІ-ПОРОГИ» та складено податкове повідомлення-рішення від 11.06.2019. Підприємство звернулось з позовом про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення. Незважаючи на явну і очевидну фіктивність усіх документів ТОВ «ЛОЙД ТРЕЙД», рішенням у справі № 400/2057/19 позов задоволено, визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення. Від імені ГУ ДФС у Миколаївській області подано апеляційну скаргу, яка не переконала суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду. Ухвалою колегії суддів Касаційного адміністративного суду в складі суддів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 від 27.11.2020 відкрито касаційне провадження за скаргою ГУ ДПС у Миколаївській області на рішення окружного та апеляційного судів. Заявник вказує, що за наявною інформацією власник ТОВ «БУЗЬКІ-ПОРОГИ» вживає активних зусиль для «вирішення» справи № 400/2057/19 на користь своєї фірми. Судді Верховного Суду перебувають під активним корупційним тиском, ініційованим власником підприємства для залишення касаційної скарги без задоволення, шляхом пропозиції надання неправомірної вигоди за ухвалення рішення на користь ТОВ «БУЗЬКІ-ПОРОГИ», тобто злочину, передбаченого ст. 14 ч. 4 ст. 369 КК України. Заявник зазначає, що корупційний тиск триває, суддів схиляють до ухвалення рішення, яке спричинить тяжкі наслідки інтересам держави.
Не оцінюючи обґрунтованість заяви  ОСОБА_4 , яка надійшла до НАБУ, на предмет наявності ознак складу злочину, слідчий суддя встановив, що в ній наявні відомості, які можуть стати предметом перевірки. У ній описано хронологію подій, які на думку заявника дають підстави для висновку про готування до пропозиції надання неправомірної вигоди за ухвалення рішення на користь ТОВ «БУЗЬКІ-ПОРОГИ», зазначено кваліфікацію кримінального правопорушення, вказано причетних осіб та службових осіб щодо яких цей злочин вчинено.
Встановлення конкретніших обставин, що свідчать або ж спростовують факт вчинення кримінального правопорушення, має здійснюватися вже після внесення відповідних відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування.
В ч. 5 ст. 216 КПК визначено, що детективи НАБУ здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених, зокрема, ст. 369 КК України, якщо його вчинено щодо судді.
Зміст заяви в загальних рисах свідчить про можливу підслідність зазначеного в ній кримінального правопорушення детективам НАБУ. Відтак, визначений статтею 214 КПК обов`язок щодо внесення відомостей до ЄРДР за отриманою заявою про вчинення злочину покладений на уповноважених осіб НАБУ.
Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що уповноважені особи НАБУ не виконали обов`язок, передбачений ст. 214 КПК, тому наявні підстави для зобов`язання їх внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення на підставі заяви скаржника. Відтак, скаргу ОСОБА_4 в цій частині слід задовольнити.
Разом з тим, слідчий суддя вважає необґрунтованим прохання скаржника визнати бездіяльність детектива або іншої уповноваженої особи НАБУ протиправною, оскільки це не передбачено КПК та не відповідає вимогам статті 307 КПК.
Необґрунтованою є вимога скаржника стосовно зазначення в резолютивній частині ухвали визначену ним правову кваліфікацію за ст. 14 ч. 4 ст. 369 КК України. До повноважень слідчого судді, під час розгляду скарги, не належить встановлення ознак складу злочину, зазначеного у заяві про вчинення кримінального правопорушення. Цей обов`язок покладено на слідчого або прокурора на стадії досудового розслідування.
Прохання скаржника зобов`язати детектива або іншу уповноважену особу НАБУ надати йому витяг з ЄРДР є передчасним, адже відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК, така дія є обов`язком слідчого після внесення до ЄРДР відповідних відомостей про кримінальне правопорушення. А тому в цій частині вимог у скарзі слід відмовити.
На підставі викладеного, слідчий суддя постановив:

-        скаргу ОСОБА_4 задовольнити частково;
-        зобов`язати уповноважену особу Національного антикорупційного бюро України внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_4 про кримінальне правопорушення від 12.08.2021;
-        в іншій частині у задоволенні скарги відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали проголошено 30.08.2021 о 17:45 год.

Слідчий суддя                                                                 ОСОБА_1