ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
33001 , м. Рівне,  вул. Яворницького, 59

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 серпня 2021 року                                                                                 Справа № 902/45/20 

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
Головуючий суддя Розізнана І.В., суддя Бучинська Г.Б. ,  суддя Філіпова Т.Л. 

секретар судового засідання Пузирко В.В.  

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" в особі філії - Вінницького обласного управління акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" на рішення Господарського суду Вінницької області від 19.03.2021 у справі №902/45/20
за позовом ОСОБА_1 , м.Бар Барського району Вінницької області   
до Товариства з обмеженою  відповідальністю "Компанія-К", с.Заможне Барського району Вінницької області  
треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача:  ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Акціонерне товариство "Державний ощадний банк України" в особі філії - Вінницького обласного управління акціонерного товариства "Державний ощадний банк України"
про визнання рішень загальних зборів недійсними

за участю представників сторін: 
позивача- не з"явився
відповідача- не з"явився
третіх осіб:  АТ "Державний ощадний банк України"  - ОСОБА_6 

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Вінницької області від 19.03.2021 у справі №902/45/20 позов задоволено. Визнано недійсними рішення Загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія-К", зазначені в протоколі №16 зборів учасників ТОВ "Компанія-К" від 05.12.2017 з моменту їх прийняття. Стягнуто з Товариства з обмеженою  відповідальністю "Компанія-К" (код ЄДРПОУ 34244277) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) 1051,00 грн. - витрат на сплату судового збору.
Не погоджуючись з прийнятим судом першої інстанції рішенням, третя особа Акціонерне товариство "Державний ощадний банк України" в особі філії - Вінницького обласного управління акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" звернулась до Північно-західного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою на рішення Господарського суду Вінницької області від 19.03.2021 у справі №902/45/20 в якій просить суд поновити строк подачі апеляційної скарги, відкрити провадження по справі за апеляційною скаргою, скасувати рішення Господарського суду Вінницької області від 19.03.2021 у справі №902/45/20 повністю та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову. 
Вважає, що сторони в даному спорі виступали за домовленістю, тому Господарський суд Вінницької області, не міг не взяти до уваги заяву третіх сторін про застосування строків позовної давності в один рік у спорах, щодо визнання недійсним рішення загальних зборів товариства.
Зазначає, що про спірний протокол ОСОБА_1 та ОСОБА_4 було відомо, оскільки на підставі цього протоколу було видано кредит ТОВ "Барський Птахокомбінат" по договорам кредитної лінії №408 та 409 від 06.12.2017, а ТОВ "Компанія-К" за даним кредитом виступає фінансовим та майновим поручителем, власниками, якого, зокрема є ТОВ "Компанія-К", ОСОБА_4 , ОСОБА_1 та інші. Кошти були отримані, використані і на виконання умов кредитного договору проводились розрахунки з АТ "Ощадбанк".
Зазначає, що 28.12.2018 у справі №902/5/19, Банком було подано позовну заяву про стягнення боргу за кредитним договором з ТОВ "Барський Птахокомбінат", ТОВ "Компанія К" та поручителів, яка судом була задоволена. Також, у справі №902/5/19 ОСОБА_1 подавала заяву про залучення її, як третьої особи, в задоволені якої судом було відмовлено, тобто ОСОБА_1 було відомо про наявність кредитних зобов`язань перед АТ "Ощадбанк" та існування протоколів на підставі яких було видано зазначені кредити.
Крім того 22.10.2019   ОСОБА_1 зверталась до суду з позовом про визнання недійсним договорів поруки та іпотеки укладених між АТ "Ощадбанк" та ТОВ "Компанія-К" (справа №902/909/19) в задоволенні якого було відмовлено в повному обсязі.
Відповідно до ухвали Північно-західного апеляційного суду від 07.06.2021 поновлено  Акціонерному товариству "Державний ощадний банк України" в особі філії - Вінницького обласного управління акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" строк на апеляційне оскарження рішення Господарського суду Вінницької області від 19.03.2021 у справі №902/45/20; відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" в особі філії - Вінницького обласного управління акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" на рішення Господарського суду Вінницької області від 19.03.2021, справу №902/45/20 призначено до розгляду. Зупинено дію оскаржуваного рішення Господарського суду Вінницької області від 19.03.2021 у справі №902/45/20.
Запропоновано позивачу та відповідачу у строк до 30.06.2021 надати суду обґрунтований відзив на апеляційну скаргу, в порядку передбаченому статтею 263 ГПК України та докази надсилання копії відзиву та доданих до нього документів учасникам справи.
Запропоновано третім особам у строк до 30.06.2021 надіслати до Північно-західного апеляційного господарського суду письмові пояснення щодо апеляційної скарги та докази надсилання копій цих пояснень та доданих до них документів учасникам справи.
Також роз`яснено сторонам по справі право участі особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції згідно з правилами статті 197 Господарського процесуального кодексу України. Таке клопотання (заява) може бути подано не пізніш як за п`ять днів до відповідного судового засідання.
Матеріалами справи стверджується, що ухвала Північно-західного апеляційного господарського суду від 07.06.2021 у справі №902/45/20 отримана учасниками справи, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень та поштовими поверненнями.
30.06.2021 на адресу Північно-західного апеляційного господарського суду надійшов відзив ОСОБА_1 на апеляційну скаргу, в якому з підстав викладених у ньому, просить суд залишити апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" в особі філії - Вінницького обласного управління акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" без задоволення, а рішення Господарського суду Вінницької області від 19.03.2021 у справі №902/45/20 – без змін.
Інші учасники справи не скористались своїм процесуальним правом на подання відзиву та письмових пояснень.
03.08.2021 на електронну адресу Північно-західного апеляційного господарського суду надійшло клопотання представника третіх осіб ( ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 )  про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю в інших судових засіданнях. Крім того зазначає, що треті особи не отримували копій апеляційної скарги та відзиву на неї, тому просить суд зобов`язати апелянта та позивача надіслати представнику третіх осіб копії вказаних документів.
В судове засідання 03.08.2021 позивач, відповідач та треті особи- ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.
Розглянувши подане клопотання про відкладення розгляду справи, суд вважає за необхідне його відхилити, враховуючи наступне.
Відповідно до частини 1 статті 216 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених частиною 2 статті 202 цього Кодексу.
Статтею 202 Господарського процесуального кодексу України встановлено наслідки неявки в судове засідання учасників справи.
Суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, стосовно якого немає відомостей щодо його повідомлення про дату, час і місце судового засідання, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки будуть визнані судом поважними (частина 11 статті 270 Господарського процесуального кодексу України).
Відповідно до ухвали апеляційного суду від 07.06.2021 про відкриття апеляційного провадження і призначення справи до розгляду в судовому засіданні суд не визнав обов`язковою явку представників сторін. 
Суд виходить з того, що учасник судового процесу не позбавлений права і можливості забезпечити за необхідності участь у судовому засіданні іншого представника; неможливість такої заміни представника і неможливість розгляду справи без участі представника підлягає доведенню учасником судового процесу на загальних підставах.
Отже, причиною неявки представника третіх осіб до суду апеляційної інстанції є надання переваги представником третіх осіб адвокатом Січевлюком В.А. участі в іншій справі; третіми особами не доведено неможливість участі в судовому засіданні іншого представника або неможливість розгляду справи без участі третіх осіб.
Відповідно до частини 1 статті 202 ГПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Враховуючи те, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, судом не встановлено наявності обставин, які б унеможливлювали вирішення справи без участі представника третіх осіб, судом вчинено всі необхідні дії для належного повідомлення всіх учасників провадження про день, час та місце розгляду справи, явка сторін в судове засідання обов`язковою не визнавалась, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про відкладення розгляду справи.
Враховуючи те, що судом вчинено всі необхідні дії для належного повідомлення всіх учасників справи про день, час та місце розгляду справи, колегія суддів вважає за можливе розглянути апеляційні скарги в даному судовому засіданні за наявними матеріалами.
Крім того, колегія суддів зазначає, що матеріалами справи, а саме накладними Укрпошти та описами вкладення у рекомендований (цінний) лист /а.с. 138-149, 160-170 у т.3/ підтверджено направлення копії апеляційної скарги та відзиву третім особам. 
При цьому, незабезпечення одержання кореспонденції створює саме для учасника справи негативні наслідки, які він зобов`язаний передбачити та самостійно вжити заходи щодо їх ненастання. Колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що учасники справи зобов`язані виявляти належну зацікавленість у розгляді справи і відповідно до ст. 42 ГПК України не позбавлені можливості в т.ч. ознайомитись з матеріалами справи відомого їм судового провадження.  
З урахуванням викладеного колегія суддів вважає, що не підлягає задоволенню клопотання в частині зобов`язання апелянта та позивача надіслати представнику третіх осіб копії вказаних документів.
У судовому засіданні представник скаржника підтримав доводи апеляційної скарги та надав пояснення щодо суті спору.
Відповідно до ст.269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Дослідивши матеріали справи та обставини на предмет повноти їх встановлення, надання їм судом першої інстанції належної юридичної оцінки, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, стосовно дотримання судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, заслухавши пояснення представника апелянта, колегія суддів Північно-західного апеляційного господарського суду дійшла наступного висновку.
Під час дослідження матеріалів справи апеляційним судом встановлено наступне.
ОСОБА_1 є засновником (учасником) ТОВ "Компанія-К" ( далі - Товариство) з розміром внеску до статутного фонду - 959000,00 грн, що складає 26,06% від загального розміру статного фонду. 
Статут Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія-К" зареєстрований 05.12.2006 /а.с. 91-98 у т.3/. При цьому 27.07.2016 зареєстровано нову редакцію статуту (далі - Статут) /а.с.82-89 у т.3/.  
Згідно п.7.1.1. Статуту учасники товариства мають право брати участь в управлінні Товариством у порядку, визначеному в статуті, крім випадків, встановлених законом. 
Відповідно до п.8.1. Статуту вищим органом управління Товариства є збори учасників. Вони складаються з учасників Товариства або призначених ними представників. Збори скликаються не рідше двох разів на рік. Учасник Товариства має право передати свої повноваження на зборах іншому учасникові Товариства чи представникові іншого учасника Товариства. Учасники мають кількість голосів пропорційно розміру їх часток у статутному фонді Товариства.
Пунктом 8.2 Статут визначено, що збори учасників можуть приймати рішення з будь-яких питань діяльності Товариства.
Згідно з п. п.8.3.10 Статуту до виключної компетенції зборів учасників належить: прийняття рішень про укладення договорів про відчуження основних фондів, договорів оренди, кредиту, застави, поруки та гарантії, незалежно від ціни договору.
За п.8.4. Статуту з питань, зазначених у підпунктах "8.3.1 ","8.3.2. "8.3.3." Статуту, рішення вважається прийнятим якщо за нього проголосують учасники, що володіють у сукупності більш як 50 відсотками загальної кількості голосів учасників Товариства. З решти питань рішення приймаються простою більшістю голосів.
Відповідно до п. 8.5. Статуту збори учасників вважаються повноважними, якщо на них присутні учасники (представники учасників), що володіють у сукупності більш як 50 (п`ятдесят) відсотками голосів. 
У відповідності до п.8.6. Статуту виконавчим органом Товариства, який здійснює керівництво його поточною діяльністю, є директор. 
05.12.2017 відбулися збори учасників ТОВ "Компанія - К", оформлені протоколом № 16 /т.1, а.с. 153-158/.
До порядку денного вказаних загальних зборів були включені наступні питання:
"1. Погодження звернення ТОВ "Барський птахокомбінат" за отримання у АТ "Ощадбанк" кредитних коштів у розмірі не більше еквіваленту 9 500 000,00 (Дев`ять мільйонів п`ятсот тисяч) гривень 00 копійок.
2. Погодження передачі нерухомого майна, що належить ТОВ "Барський птахокомбінат" в іпотеку АТ "Ощадбанк" в якості забезпечення зобов`язань ТОВ "Барський птахокомбінат" перед АТ "Ощадбанк".
3. Погодження виступу фінансовим поручителем та передачі нерухомого майна, що належить ТОВ "Компанія-К" в іпотеку АТ "Ощадбанк" в якості забезпечення зобов`язань ТОВ "Барський птахокомбінат" перед АТ "Ощадбанк".
4. Погодження звернення до фізичних осіб ОСОБА_7 та ОСОБА_5 з проханням виступити фінансовим поручителем за кредитними зобов`язаннями ТОВ "Барський птахокомбінат" перед АТ "Ощадбанк".
5. Про уповноваження директора Товариства ОСОБА_5 бути представником Товариства на Загальних зборах ТОВ "Барський птахокомбінат" на яких будуть вирішуватись вищевказані питання."
Відповідно до змісту протоколу №16 від 05.12.2017 на зборах були присутні: ОСОБА_1 (26,08695%) ОСОБА_4 (26,08695%), ОСОБА_2 (26,08695%), ОСОБА_3 (21,73915%), що складають 100,0% голосів від загальної кількості. Запрошені: ОСОБА_5 . 
По першому питанню зборами учасників ТОВ "Компанія-К" прийнято одноголосно рішення погодити отримання ТОВ "Барський птахокомбінат" кредитних коштів в АТ "Ощадбанк" у розмірі не більше 9 500 000,00 (Дев`яти мільйонів п`ятсот тисяч) гривень 00 копійок.
Відносно другого питання прийнято одноголосно рішення погодити в якості виконання зобов`язань ТОВ "Барський птахокомбінат" перед АТ "Ощадбанк" передачу в іпотеку АТ "Ощадбанк" в забезпечення АТ "Ощадбанк" майно згідно наведеного в протоколі переліку.
Також одноголосно прийнято рішення відносно третього питання та вирішено виступити фінансовим та майновим поручителем по зобов`язаннях ТОВ "Барський птахокомбінат" перед АТ "Ощадбанк" та передати в іпотеку нерухоме майно, перелік якого наведено в протоколі. 
Відносно четвертого питання одноголосно вирішено погодити звернення до фізичних осіб ОСОБА_7 та ОСОБА_5 з клопотанням виступити фінансовим поручителем.
По п`ятому питанні одноголосно вирішили надати повноваження директору Товариства Герасімовій С.А. представляти інтереси ТОВ "Компанія - К" на загальних зборах учасників ТОВ "Барський птахокомбінат", на яких буде прийматись рішення по вищезазначених питаннях.
ОСОБА_1 зазначаючи, що повідомлення про проведення загальних зборів ТОВ "Компанія-К" 05.12.2017 та порядок денний, як учасник Товариства, не отримувала, а також не приймала участь в прийнятті рішень, зазначених в протоколі №16 від 05.12.2017, звернулася до суду за захистом свого порушеного права з даним позовом.
Відповідно до ухвали від 21.07.2020 Господарський суд Вінницької області призначив у справі судову почеркознавчу експертизу на вирішення якої було поставлено наступні питання: 
Чи виконано підпис на шостій сторінці Протоколу №16 Зборів учасників товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія-К" від 05.12.2017 /а.с.158, том 1/ графі "Підпис, печатка" навпроти графи " ОСОБА_1 " ОСОБА_1 , чи іншою особою? 
Чи виконано підпис на шостій сторінці Протоколу №16 Зборів учасників товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія-К" від 05.12.2017 /а.с.158, том 1/ у графі "Підпис, печатка" навпроти графи " ОСОБА_4 " ОСОБА_4 , чи іншою особою? /а.с. 77-82 у т.2/
За результатами проведення судово-технічної та почеркознавчої експертизи у даній справі судовими експертами надано висновок №5715/5716/20-21 від 16.11.2020 наступного змісту: 
"1.Підпис на шостій сторінці Протоколу №16 Зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Комнанія-К" від 05.12.2017 /а.с. 158, том 1/ в графі "Підпис, печатка" навпроти графи " ОСОБА_1 ", - виконаний рукописним способом без попередньої технічної підготовки і технічних засобів.
2. Підпис на шостій сторінці Протоколу №16 Зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія-К" від 05.12.2017 /а.с.158, том1/ в графі "Підпис, печатка" навпроти графи " ОСОБА_4 ", - виконаний рукописним способом без попередньої технічної підготовки і технічних засобів.
3. Підпис на шостій сторінці Протоколу №16 Зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія-К" від 05.12.2017 /а.с.158, том 1/ в графі "Підпис, печатка" навпроти графи " ОСОБА_1 ", - виконаний не ОСОБА_1 , а іншою особою.
4. Підпис па шостій сторінці Протоколу №16 Зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія-К" від 05.12.2017 /а.с.158, том 1/ в графі "Підпис, печатка" навпроти графи " ОСОБА_4 " виконаний не ОСОБА_4 , а іншою особою." /а.с. 149-154 у т.2/
В матеріалах справи також наявні заяви свідків від 22.06.2020 ОСОБА_2 та ОСОБА_2 про дотримання виконавчим органом усіх вимог щодо їх скликання /а.с. 211, 228 у т.1/.
Надаючи в процесі апеляційного перегляду оцінку обставинам справи в межах доводів апеляційної скарги та заперечень викладених у відзиві, колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
За приписами ст.16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені частиною 2 статті 16 ЦК України.
Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.
Таким чином, у розумінні закону, суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.
Відповідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.
Згідно ч. 1 ст. 83 ЦК України юридичні особи можуть створюватися у формі товариств, установ та в інших формах, встановлених законом.
Відповідно до ст.79 Господарського кодексу України (в редакції чинній на момент прийняття оскаржуваних рішень, далі по тексту також - ГК України)  господарськими товариствами визнаються підприємства або інші суб`єкти господарювання, створені юридичними особами та/або громадянами шляхом об`єднання їх майна і участі в підприємницькій діяльності товариства з метою одержання прибутку.
Згідно з ч.ч. 1, 5 ст.98 Цивільного кодексу України (в редакції чинній на момент прийняття оскаржуваних рішень, далі по тексту також - ЦК України) загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства. Рішення загальних зборів може бути оскаржене учасником товариства до суду.
Частиною 1 ст.1 Закону України "Про господарські товариства" (норма чинна на момент прийняття оскаржуваних рішень) та статтею 113 ЦК України визначено, що господарським товариством є юридична особа, статутний (складений) капітал якої поділений на частки між учасниками.
Відповідно до ст.4 Закону України "Про господарські товариства",  ст.ст. 87, 88 ЦК України, ст.ст. 57, 82 ГК України документом, який визначає правовий статус юридичної особи, є статут.
Як вбачається з матеріалів справи, 27.07.2016 зареєстровано нову редакцію статуту Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія-К".
Згідно п.7.1.1. Статуту учасники товариства мають право брати участь в управлінні Товариством у порядку, визначеному в статуті, крім випадків, встановлених законом.
Статут Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія-К" не містить положень, що визначають порядок скликання і проведення загальних зборів, тому підлягає застосуванню норма статті 61 Закону України "Про господарські товариства", яка передбачає порядок повідомлення учасника товариства про загальні збори.
Так, відповідно до частини 5 статті 61 Закону України "Про господарські товариства" про проведення загальних зборів товариства учасники повідомляються передбаченим статутом способом з зазначенням часу і місця проведення зборів та порядку денного. Повідомлення повинно бути зроблено не менш як за 30 днів до скликання загальних зборів. Будь-хто з учасників товариства вправі вимагати розгляду питання на загальних зборах учасників за умови, що воно було ним поставлено не пізніш як за 25 днів до початку зборів. Не пізніш як за 7 днів до скликання загальних зборів учасникам товариства повинна бути надана можливість ознайомитися з документами, внесеними до порядку денного зборів. З питань, не включених до порядку денного, рішення можуть прийматися тільки за згодою всіх учасників, присутніх на зборах.
Положеннями ч.1 ст.10 Закону України "Про господарські товариства" визначено, що учасники товариства мають право: брати участь в управлінні товариством в порядку, визначеному установчими зборами; брати участь у розподілі прибутку товариства та одержувати його частку (дивіденди); вийти в установленому порядку з товариства; одержувати інформацію про діяльність товариства; здійснити відчуження часток у статутному капіталі або цінних паперів.
Відповідно до статті 58 Закону України "Про господарські товариства" вищим органом товариства з обмеженою відповідальністю є загальні збори учасників. Вони складаються з учасників товариства або призначених ними представників.
Компетенція загальних зборів учасників товариства з обмеженою відповідальністю визначена статтею 59 цього Закону.
У відповідності до пункту 1 частини 1 статті 116 ЦК України, пункту "а" частини 1 статті 10 Закону України "Про господарські товариства" учасники господарського товариства мають право брати участь в управлінні товариством.
Відповідно до ч. 5 ст. 98 ЦК України рішення загальних зборів може бути оскаржене учасником товариства до суду. 
Підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів (учасників) господарського товариства можуть бути: порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів товариства; позбавлення акціонера (учасника) товариства можливості взяти участь у загальних зборах; порушення прав чи законних інтересів акціонера (учасника) товариства рішенням загальних зборів.
Відповідно до статті 167 ГК України корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному фонді (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.
Рішення загальних зборів юридичної особи можуть бути визнані недійсними в судовому порядку в разі недотримання процедури їх скликання, встановленої статтею 61 Закону України "Про господарські товариства".
Права учасника (акціонера, члена) юридичної особи можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів, якщо він не зміг взяти участь у загальних зборах, належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо.
При цьому, своєчасне і належне повідомлення учасника товариства про скликання загальних зборів є важливим для формування волі при прийнятті рішень загальними зборами, аби кожен з учасників міг належним чином підготуватися і сформувати своє бачення щодо питань, які розглядаються на зборах, та повноцінно взяти участь у їх обговоренні. Для визнання недійсним рішення загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника товариства та з`ясувати дотримання порядку скликання загальних зборів, зокрема щодо належного повідомлення позивача про такі збори, а також щодо відповідності питань порядку денного зборів питанням порядку денного, які перелічені в отриманому учасником запрошенні на загальні збори учасників товариства. Якщо учасник (або його представник) узяв участь у загальних зборах і голосував за них, то ця обставина сама собою не обов`язково свідчить про те, що учасник був належним чином повідомлений про збори і мав змогу підготуватися до розгляду питань порядку денного, зокрема вирішити, чи може він довірити участь у таких зборах своєму представнику з огляду на конкретні питання, які виносяться на розгляд зборів, чи визнати доцільним узяти участь у зборах особисто. Така позиція викладена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 22.10.2019 у справі №923/876/16.
Колегія суддів зазначає, що матеріали справи не містять повідомлення (листом із зазначенням часу та місця проведення зборів і порядку денного за 30 днів до дати проведення зборів відповідно до ст. 61 Закону України "Про господарські товариства")  про проведення 05.12.2017 зборів учасників ТОВ "Компанія-К". 
Суд зауважує, що протокол загальних зборів - це передбачений законодавством документ, який фіксує факт прийняття рішення загальними зборами вищим органом товариства, ведення якого в обов`язковому порядку покладено на голову зборів відповідно до частини 5 статті 60 Закону України "Про господарські товариства". Протокол зборів є єдиним документом, з якого можна встановити порядок проведення зборів та результати таких зборів.
Як свідчать матеріали справи, 05.12.2017 відбулися збори учасників ТОВ "Компанія - К", оформлені протоколом № 16 /т.1, а.с. 115-158/ на яких вирішено погодити отримання ТОВ "Барський птахокомбінат" кредитних коштів в АТ "Ощадбанк" у розмірі не більше 9 500 000,00 гривень 00 копійок; погодити в якості виконання зобов`язань ТОВ "Барський птахокомбінат" перед АТ "Ощадбанк" передачу в іпотеку АТ "Ощадбанк" в забезпечення АТ "Ощадбанк" майно згідно наведеного в протоколі переліку; вирішено виступити фінансовим та майновим поручителем по зобов`язаннях ТОВ "Барський птахокомбінат" перед АТ "Ощадбанк" та передати в іпотеку нерухоме майно, перелік якого наведено в протоколі. 
Відносно четвертого питання одноголосно вирішено погодити звернення до фізичних осіб ОСОБА_7 та ОСОБА_5 з клопотанням виступити фінансовим поручителем; вирішено надати повноваження директору Товариства Герасімовій С.А. представляти інтереси ТОВ "Компанія - К" на загальних зборах учасників ТОВ "Барський птахокомбінат", на яких буде прийматись рішення по вищезазначених питаннях.
Також у протоколі зазначено, що на зборах були присутні: ОСОБА_1 (26,08695%) ОСОБА_4 (26,08695%), ОСОБА_2 (26,08695%), ОСОБА_3 (21,73915%), що складають 100,0% голосів від загальної кількості. Запрошені: ОСОБА_5 . 
Як вбачається з матеріалів справи, предметом даного позову є вимога позивача про визнання недійним рішення загальних зборів учасників ТОВ "Компанія - К", яке оформлене протоколом №16 від 05.12.2017.
Підставами для визнання недійсним оспорюваного рішення зборів позивач зазначає те, що участь у загальних зборах учасників ОСОБА_4 та ОСОБА_1  не приймали, спірного рішення не підписували, тобто рішення прийняте без волевиявлення позивача, підписи на протоколі не відповідають підписам ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , що порушує права позивача та охоронювані законом інтереси.
У зв`язку із такими доводами позовної заяви та  з метою з`ясування обставини щодо участі 05.12.2017 ОСОБА_4 та ОСОБА_1 в зборах ТОВ "Компанія - К"  Господарський суд Вінницької області відповідно до ухвали від 21.07.2020 призначив у справі судову-технічну та почеркознавчу експертизу, за результатами якої  судовими експертами надано висновок №5715/5716/20-21 від 16.11.2020 де зазначено, що: Підпис на шостій сторінці Протоколу №16 Зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія-К" від 05.12.2017 /а.с.158 у т. 1/ в графі "Підпис, печатка" навпроти графи " ОСОБА_1 ", - виконаний не ОСОБА_1 , а іншою особою.
Підпис па шостій сторінці Протоколу №16 Зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія-К" від 05.12.2017 /а.с.158 у т. 1/ в графі "Підпис, печатка" навпроти графи " ОСОБА_4 " виконаний не ОСОБА_4 , а іншою особою.
Відповідно до статті 98 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.
Згідно статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані можуть встановлюватися, зокрема, висновками експертів.
У відповідності до статті 104 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.
Нормою статті 86 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
За наведених фактичних обставин, які підтверджені належними та допустимими доказами, колегія суддів апеляційної інстанції приходить до висновку, що суд першої інстанції підставно та обґрунтовано визнав недійсним оскаржуване рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Комнанія-К" від 05.12.2017, оформлене протоколом №16, встановивши при цьому, що підпис ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , на протоколі №16 від 05.12.2017 виконаний не ними, а іншими особами, відтак спірним рішенням, яке було прийнято без участі позивача, порушено його права.
З огляду на встановлене, вірним є висновок суду першої інстанції, що наявний в матеріалах справи протокол №16 від 05.12.2017 не відповідає критеріям достовірності, оскільки, враховуючи висновок судової експертизи №5715/5716/20-21 від 16.11.2020, спірне рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Комнанія-К" від 05.12.2017, оформлене протоколом №16, виготовлене з використанням підробленого підпису позивача. Тому колегія суддів вважає, що рішення загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю "Комнанія-К" від 05.12.2017, оформлене протоколом №16 не відповідає волевиявленню позивача на участь в товаристві зі всіма наслідками, що відображенні у протоколі.  
З урахуванням викладеного правильним є висновок суду першої інстанції про задоволення позову.
Як свідчать матеріали справи, треті особи подали заяву про застосування строків позовної давності. 
Також в апеляційній скарзі апелянт доводить, що позивачу було відомо про оспорюваний протокол зборів та посилається при цьому на рішення Господарського суду Вінницької області від 18.04.2019 у справі №902/5/19 та у справі №902/909/19.
Відповідно до статті 256, частини 3 статті 267 Цивільного кодексу України, позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення.
Відповідно до статті 257 Цивільного кодексу України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.
Згідно з правилами частини 1 та пункту 8 частини 2 статті 258 ЦК України, для окремих видів вимог законом може встановлюватися спеціальна позовна давність: скорочена або більш тривала порівняно із загальною позовною давністю.
Відповідно до положень статті 260 ЦК України, позовна давність обчислюється за загальними правилами визначення строків, встановленими статтями 253-255 цього Кодексу.
Статтею 261 ЦК України унормовано, що перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.
Нормою частини третьої статті 267 ЦК України встановлено, що суд застосовує позовну давність лише за заявою сторони у спорі, зробленою до ухвалення судом рішення.
Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (частина 4 статті 267 ЦК України).
Тлумачення цієї норми, положення якої сформульоване зі словом «лише» (аналог «тільки», «виключно»), та відсутність будь-якого іншого нормативно-правового акта, який би встановлював інше правило застосування позовної давності, дає підстави для твердження, що із цього положення виплаває безумовний висновок, відповідно до якого за відсутності заяви сторони у спорі позовна давність судом не застосовується.
Отже, без заяви сторони у спорі ні загальна, ні спеціальна позовна давність застосовуватися не можуть за жодних обставин, оскільки можливість застосування позовної давності пов`язана лише із наявністю про це заяви сторони.
Суд за власною ініціативою не має права застосувати позовну давність.
Відповідно до частини першої ст.41 ГПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.
Згідно ст.45 ГПК України сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу. Позивачами є особи, які подали позов або в інтересах яких подано позов про захист порушеного, невизнаного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. Відповідачами є особи, яким пред`явлено позовну вимогу.
Частиною 5 ст.50 ГПК України передбачено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, мають процесуальні права та обов`язки, встановлені статтею 42 цього Кодексу. При цьому права сторони, визначені, зокрема, ст.46 та іншими нормами цього Кодексу, є саме процесуальними, в той час як згаданий припис ст.267 ЦК України є нормою права матеріального і не може розумітися як можливість застосування господарським судом позовної давності за заявами зазначених третіх осіб.
Заява про сплив позовної давності, зроблена будь-якою іншою особою крім сторони у спорі, не є підставою для застосування судом позовної давності.
Отже, з наведеного слідує, що нормами чинного законодавства не передбачено право третьої особи на звернення до суду із заявою про застосування строку позовної давності у порядку ст.267 ЦК України про що правильно зазначив суд першої інстанції.
Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року).
У відповідності з п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України та ч. 1 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
За таких обставин, колегія суддів вважає посилання скаржника, викладені в апеляційній скарзі, безпідставними та документально необґрунтованими. Суд першої інстанції повно з`ясував обставини справи і дав їм правильну юридичну оцінку. Порушень чи неправильного застосування норм матеріального чи процесуального права при розгляді скарги судом першої інстанції, судовою колегією не встановлено, тому мотиви, з яких подана апеляційна скарга, не можуть бути підставою для скасування прийнятого у справі судового рішення, а наведені в ній доводи не спростовують висновків суду.
На підставі ст.129 ГПК України судовий збір за розгляд апеляційної скарги покладається на апелянта.
Керуючись ст. ст. 129, 227, 229, 269, 270, 273, 275, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, суд, -
                             
ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу  Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" в особі філії - Вінницького обласного управління акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" на рішення Господарського суду Вінницької області від 19.03.2021 у справі №902/45/20 залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.
2. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання повного судового рішення до Верховного Суду, відповідно до ст.  ст. 287-291 ГПК України.
3. Справу повернути до Господарського суду Вінницької  області.

Повний текст постанови складений 05.08.2021 

Головуючий  суддя                                                                      Розізнана І.В.

Суддя                                                                                              Бучинська Г.Б.

Суддя                                                                                              Філіпова Т.Л.