КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

	

Головуючий у суді першої інстанції: Чередніченко Н.П.
Єдиний унікальний номер справи № 752/7581/21
Апеляційне провадження № 22-ц/824/8931/2021
 
ПОСТАНОВА
Іменем України
 
12 серпня 2021 року                                                                                                м. Київ
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого судді  Мережко М.В.,
суддів: Верланова С.М., Савченка С.І.,
розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами в приміщенні Київського апеляційного суду цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва  від 29 квітня 2021 року про повернення позовної заяви у справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Сматрівей Юкрейн» про визнання кредитного договору недійсним,
встановив:
 
У березні 2021 року ОСОБА_1 звернулась до суду із вказаним позовом.
Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 26 березня 2021 року позовну заяву залишено без руху.
Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 29 квітня 2021 заяву визнано неподаною та повернуто заявнику у зв`язку з не усуненням недоліків, зазначених в ухвалі суду про залишення заяви без руху.
Не погоджуючись із вказаною ухвалою, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права та невідповідність висновків суду обставинам справи, просить ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва  від 29 квітня 2021 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. 
У апеляційній скарзі вказує, щосудом неправильно вказано на такий недолік позовної заяви як відсутність підпису позивача, оскільки позовна заява подавалася через систему «Електронний суд» та відповідно підписана електронним цифровим підписом. Зазначає, що судом не враховано, що в позовній заяві повністю вказано обов`язкові анкетні дані відповідача. Стверджує, що оскільки позовна заява подана в електронній формі, то копії письмових доказів не долучалися.
Від відповідача ТОВ «Смартівей Україна» надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він вказує, що ухвала суду першої інстанції є законною та обґрунтованою. Просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду - без змін.
 За правилами ч.2 ст.369 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду про повернення заяви позивачеві (п.6 ч.1 ст.353 ЦПК) розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
За таких обставин апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, відповідно до приписів ч.13 ст.7 ЦПК України, якою передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. 
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга  підлягає задоволенню з таких підстав.
Форма та зміст позовної заяви, яка подається до суду, визначені у ст.ст.175, 177 ЦПК України.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали
Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач у встановлений термін в ухвалі про залишення позовної заяви без руху не усунув недоліки, позовна заява вважається не поданою та повертається позивачеві.
Ухвала суду про повернення позовної заяви мотивована тим, що позивачка не усунула недоліки позовної заяви, визначені судом в ухвалі про залишення позову без руху.
Постановляючи ухвалу про залишення позову без руху, суд першої інстанції посилався на те, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 176, 177 ЦПК України, а саме: не містить власноручного підпису позивача, не зазначено паспортні дані відповідача, місце проживання (перебування) позивача та поштовий індекс, до позовної заяви не додані належним чином завірені додатки та копія позовної заяви з додатками для відповідача.
Колегія суддів не погоджується з цими висновками суду першої інстанції з огляду на таке.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачка ОСОБА_1 24 березня 2021 року направила до Голосіївського районного суду в електронному вигляді через систему «Електронний суд».
Наказом Державної судової адміністрації України (далі - ДСА України) від 22 грудня 2018 року № 628 запроваджено тестову експлуатацію підсистеми «Електронний суд» у всіх місцевих та апеляційних судах України, під час якої місцеві та апеляційні суди у ході тестового режиму експлуатації підсистеми забов`язано дотримуватись вимог Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року №30 у відповідній редакції (далі - Положення).
За визначеннями, наведеними у підпунктах 14, 16 пункту 1 Положення, електронний документ (далі - ЕД) - оригінал електронного документу з обов`язковими реквізитами, що надають йому юридичної сили, в тому числі з електронним цифровим підписом автора. Електронний цифровий підпис (далі - ЕЦП) - електронний цифровий підпис в форматі, що забезпечує можливість встановлення дійсності підпису у довгостроковому періоді (після закінчення строку чинності сертифіката), визначеному відповідно до вимог законодавства. ЕЦП використовується в АСДС для підписання та погодження (візування) інформаційних ресурсів в цілому або фіксування певних дій з ними (внесення зауважень, пропозицій, погодження частини тексту тощо).
Для проекту будь-якого електронного документу, створеного в підсистемі електронного суду на всіх стадіях його формування забезпечується конфіденційність його змісту за допомогою шифрування із використанням ЕЦП автора проекту. Осіб, допущених до інформації, що захищається, визначає автор документу. З моменту переведення документу у стан «Оригінал» такий документ втрачає статус конфіденційного і перелік осіб, допущених до його змісту визначає адміністратор відповідно до вимог законодавства (пункт 5 розділу ХІ Положення). Документи подаються за допомогою електронного кабінету в форматі ЕД та ЕКПД (електронна копія паперового документу). Суди та ОСП приймають подані ЕД як оригінали документів, а ЕКПД, як завірені копії оригіналів документів та можуть вимагати надання їх оригіналів для перевірки (пункт 6 розділу ХІ Положення).
Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеному за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.
Отже, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, безумовно є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет. Водночас здійснити реєстрацію офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) за відсутності власного електронного підпису неможливо. Тому усі документи, що надійшли до суду саме через зазначений сервіс вважаються такими, що подані використанням власного електронного підпису.
Враховуючи те, що подати документ через систему «Електронний суд» без використання власного електронного підпису неможливо, суд першої інстанції дійшов безпідставного висновку, що позов ОСОБА_2 не містить її підпису.
Крім цього, апеляційний суд звертає увагу, що наказом ДСА від 01 червня 2020 року №247 «Про запровадження в дослідну експлуатацію підсистем «Електронний суд» та «Електронний кабінет», запроваджено з 1 червня 2020 року в дослідну експлуатацію підсистеми «Електронний суд» та «Електронний кабінет» (далі - Підсистеми) у всіх місцевих та апеляційних судах України (крім Київського апеляційного суду) та Касаційному адміністративному суді у складі Верховного Суду (далі - пілотні суди).
Посилання суду першої інстанції на те, що у позовній заяві не повністю вказано обов`язкові анкетні дані відповідача та позивача не знайшли свого підтвердження у матеріалах справи. Так, як вбачається із тексту позовної заяви, позивачем повністю вказано адреси сторін по справі та зазначено ЄДРПОУ відповідача - юридичної особи. 
Колегія суддів також звертає увагу, що позовна заява подана в електронній формі, тому долучення копій позову для інших учасників справи, в силу норми ч. 9 ст. 43 ЦПК України, не вимагається.
Крім цього, згідно з ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Аналіз наданих сторонами доказів здійснюється судом при вирішенні справи - спору по суті, а не на стадії вирішення питання про наявність чи відсутність підстав для відкриття провадження у справі, або залишення позову без руху. 
Суд першої інстанції вказаних обставин не врахував та дійшов помилкового висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви.
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях вказує на те, що при застосуванні процедурних правил національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом (рішення від 26 липня 2007 року у справі «Walchli v. France», від 8 грудня 2016 року «ТОВ «Фріда» проти України»)
Згідно з вимогами ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
З урахуванням викладеного, ухвала суду підлягає скасуванню, а справа - направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Керуючись ст.ст. 369, 374, 379 382, 383, 384 України, апеляційний суд,
 
постановив:
 
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
Ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва  від 29 квітня 2021 року скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Касаційна скарга на постанову може бути подана до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий:                                                                                   М.В. Мережко
 
Судді:                                                                                                           С.М. Верланов
 
С.І. Савченко