ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ 
ГОСПОДАРСЬКИЙ  СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.08.2021 року          м.Дніпро         Справа №  904/7181/20

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючого судді: Дарміна М.О. (доповідач)
суддів: Іванова О.Г., Кощеєва І.М.
при секретарі судового засідання: Логвиненко І.Г.

Представники сторін:
від Дніпропетровської обласної прокуратури: Карпенко О.І., посвідчення № 058556 від 14.12.2020р., прокурор;
від відповідачача-2: Зосименко С.Г., ордер серія АЕ № 1084239 від 02.08.2021р., адвокат;
інші учасники процесу в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Заступника керівника прокуратури Дніпропетровської області на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 01.06.2021 (повний текст складено та підписано 07.06.2021 суддя Євстигнеєва Н.М.) про залишення позовної заяви без розгляду у справі №904/7181/20

за позовом Керівника Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, м. Дніпро 
до відповідача-1: Комунального закладу "Зеленопільський психоневрологічний інтернат" Дніпропетровської обласної ради", с. Зелене Поле Дніпропетровської області 
відповідача-2: Фізичної особи-підприємця Бовкун Сергія Гавриловича, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області 
про визнання недійсним договору та зобов`язання звільнити земельну ділянку 

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог та рішення суду першої інстанції:

Керівник Криворізької місцевої прокуратури №2 Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області із позовом до відповідача-1: Комунального закладу "Зеленопільський психоневрологічний інтернат" Дніпропетровської обласної ради", відповідача-2: Фізичної особи-підприємця Бовкун Сергія Гавриловича, в якому просить:
- визнати недійсним договір №1 про спільну діяльність від 17.01.2020, укладений між Комунальним закладом "Зеленопільський психоневрологічний інтернат" Дніпропетровської обласної ради" та Фізичною особою-підприємцем Бовкун Сергієм Гавриловичем
- зобов`язати Фізичну особу-підприємця Бовкун Сергія Гавриловича звільнити земельні ділянки державної форми власності загальною площею 67,0 га, які розташовані на території Глеюватської сільської ради.
Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 01.06.2021 у справі №904/7181/20 позов залишено без розгляду.
Ухвалу вмотивовано тим, що за обставин відсутності відповіді на лист Криворізькою місцевою прокуратурою №2 Дніпропетровської області № 04/38-13232вих-20 від 11.12.2020, спрямований на адресу Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, яким адресата було сповіщено про не вжиття  ним належних та ефективних заходів, спрямованих на захист інтересів держави у судовому порядку шляхом пред`явлення позовної заяви про визнання недійсним договору спільного обробітку, зобов`язання звільнити земельні ділянки та наявність підстав для представництва інтересів держави в особі Головного управління  Держгеокадастру у Дніпропетровській області шляхом подання до Господарського суду Дніпропетровської області позовної заяви про визнання недійсним договору про спільну діяльність та зобов`язання ФОП Бовкуна С.Г. звільнити земельні ділянки сільськогосподарського призначення державної форми власності загальною площею 67,0 га, які розташовані на території Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області (а.с. 68-69 том 1), всупереч нормативних приписів щодо надання позивачу розумного строку для відповідного реагування, прокурор 29.12.2018 звернувся з позовом до суду, тобто не дотримався передбаченого частиною четвертою статті 23 Закону України "Про прокуратуру" порядку повідомлення позивача про звернення до суду й не надав йому розумного строку для самостійного звернення за захистом порушеного права.
Відтак, правові підстави для представництва прокурором інтересів держави в суді в особі Головного управління Держгеокадастру України відсутні.

Підстави, з яких порушено питання про перегляд судового рішення та узагальнені доводи апеляційної скарги:

Не погодившись з вказаною ухвалою, Заступник керівника прокуратури Дніпропетровської області подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Узагальнення доводів апеляційної скарги:

Апеляційна скарга обгрунтована наступним:
- ухвала суду першої інстанції порушує принцип правової визначеності, оскільки провадження у справі було відкрито, недоліків позовної заяви встановлено не було, а тому прокурор, як учасник справи, обґрунтовано розраховував на реалізацію своїх повноважень в цьому судовому процесі.
Суд першої інстанції дійшов невірного висновку, що прокуратурою при зверненні з позовом до суду не надано суду доказів того, що інтереси держави потребували невідкладного захисту та надання позивачам достатнього часу для реагування на стверджувань прокурором порушення інтересів держави.
- доказами, доведено факт того, що з серпня по грудень 2020 року місцевою прокуратурою неодноразово зверталась до ГУ Держгеокадастру у порядку, передбаченому ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», та фактично надано можливість відреагувати на виявлені порушення інтересів держави, що відповідає позиції Великої палати Верховного Суду у справі №912/2385/18.
- позов до суду місцевою прокуратурою подано 29.12.2020, тобто через 90 днів після отримання від ГУ Держгеокадастру листа від 09.09.2020 № 10-4-0.61-6060/2-20 та через 18 днів, після направлення повідомлення про наявність підстав для представництва інтересів держави, що свідчить про надання прокуратурою розумного строку для самостійного звернення ГУ Держгеокадастру за захистом порушеного права держави на спірні земельні дялянки.
- необгрунтованими є висновок суду про недотримання прокурором порядку повідомлення позивача про звернення до суду і надання йому розумного строку для самостійного звернення за захистом порушеного права, оскільки прокуратурою надано ГУ Держгеокадастру 90 днів, що безумовно є розумним строком.

Узагальнені доводи інших учасників провадження у справі:

У відзиві на апеляційну скаргу ФОП Бовкун Сергій Гаврилович, вказує, що:
- незгода апелянта з висновком суду першої інстанції про недотримання прокурором порядку повідомлення позивача про звернення до суду в порядку ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» не є підставою для скасування оскаржуваної ухвали суду.
- доказів отримання листа № 04/13232вих-20ГУ Держгеокадастру до матеріалів справи не надано, що свідчить про неналежне повідомлення прокуратурою суб`єкта владних повноважень про звернення до суду від його імені з метою представництва прокурором інтересів держави в суді.

Комунальним закладом "Зеленопільський психоневрологічний інтернат" не надано не надано відзиву на апеляційну скаргу у встановлений судом строк, Центральний апеляційний господарський суд розглядає справу за наявними в ній матеріалами.

Процедура апеляційного провадження в апеляційному господарському суді:

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 05.07.2021 У задоволенні клопотання Заступника керівника прокуратури Дніпропетровської області про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 01.06.2021 про залишення позовної заяви без розгляду у справі №904/7181/20 – відмовлено. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Заступника керівника прокуратури Дніпропетровської області на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 01.06.2021 про залишення позовної заяви без розгляду у справі №904/7181/20. Розгляд справи призначено у судовому засіданні на 02.08.2021 о 12:00 годин.
У зв`язку з перебуванням у відпустці суддів Антоніка С.Г. та Коваль Л.А., на підставі розпорядження керівника апарату суду №1971/21 від 02.08.2021, проведено повторний автоматизований розподіл справи.
Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.08.2021 визначено колегію суддів у складі: головуючого судді Дарміна М.О. (доповідач), суддів: Іванова О.Г., Кощеєва І.М.
Ухвалою суду від 02.08.2021 вищезазначеною колегією суддів справу №904/7181/20 прийнято до свого провадження.
02.08.2021 в судовому засіданні оголошено перерву до 09.08.2021 на 12:00 годин.
Представники Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області та Комунального закладу "Зеленопільський психоневрологічний інтернат" Дніпропетровської обласної ради" у судове засідання не з`явилися. 
09.08.2021 від представника Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області надійшло клопотання в якому він підтримав вимоги апеляційної скарги та повідомив суд апеляційної інстанції про відсутність можливості бути присутнім у судовому засіданні.
Клопотання про відкладення розгляду або перерву у справі представником Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області не заявлялися.
Про дату час і місце розгляду справи представники були повідомлені належним чином, що підтверджується довідками про доставку електронної копії ухвали Центрального апеляційного господарського суду від 02.08.2021 на відповідні електронні адреси учасників справи.
Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, викладеної у рішенні у справі Пономарьов проти України, no. 3236/03, від 03.04.2008, сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Таким чином, не лише на суд покладається обов`язок належного повідомлення сторін про час та місце судового засідання, але й сторони повинні вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Крім того, згідно з Порядком ведення державного реєстру судових рішень, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 25.05.2006р. за № 740, кожна фізична або юридична особа має загальний доступ до судових рішень, внесених до Реєстру. Відкритий доступ користувачів до електронних копій судових рішень здійснюється цілодобово та безоплатно через офіційний веб-портал ДСА.
Таким чином, представники сторін мають можливість ознайомитись з текстами процесуальних документів по вказаній справі в державному реєстрі судових рішень.
Беручи до уваги, що неявка представників не перешкоджає перегляду справи по суті, матеріали справи є достатніми для її розгляду у судовому засіданні, справа переглядалася без участі представників сторін за наявними у справі матеріалами.
09.08.2021 у судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частину ухвали Центрального апеляційного господарського суду.

Як вірно встановлено місцевим господарським судом, підтверджено матеріалами справи і не оспорюється сторонами спору:

24.03.2006 розпорядженням голови Криворізької районної державної адміністрації №192-р ОКЗ "Зеленопільський психоневрологічний будинок-інтернат" у постійне користування надано шість земельних ділянок загальною площею 67,0 га (24,8190га, 8,6344га, 10,1840га, 5000га, 13,1480га та 5,7146га) на території Глеюватської (колишньої Шевченківської) сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області для ведення підсобного сільського господарства.
Право ОКЗ "Зеленопільський психоневрологічний будинок-інтернат" на постійне користування земельними ділянками підтверджується документами:
- на земельну ділянку площею 24,8190га з кадастровим номером 1221885900:05:001:0061 підтверджується Державним актом на право постійного користування земельною ділянкою Серія ЯЯ №045323, виданим 14.07.2006 та зареєстрованим в Книзі записів реєстрації актів на право власності на землі та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за №030612100013;
- на земельну ділянку площею 8,6344га з кадастровим номером 1221885900:05:001:0062 підтверджується Державним актом на право постійного користування земельною ділянкою Серія ЯЯ №045324, виданим 14.07.2006 та зареєстрованим в Книзі записів реєстрації актів на право власності на землі та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за №030612100014;
- на земельну ділянку площею 10,1840га з кадастровим номером 1221885900:05:001:0063 підтверджується Державним актом на право постійного користування земельною ділянкою Серія ЯЯ №045325, виданим 14.07.2006 та зареєстрованим в Книзі записів реєстрації актів на право власності на землі та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за №030612100015;
- на земельну ділянку площею 4,5000га з кадастровим номером 1221885900:05:001:0064 підтверджується Державним актом на право постійного користування земельною ділянкою Серія ЯЯ №045326, виданим 14.07.2006 та зареєстрованим в Книзі записів реєстрації актів на право власності на землі та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за №030612100016;
- на земельну ділянку площею 13,1480га з кадастровим номером 1221885900:05:001:0065 підтверджується Державним актом на право постійного користування земельною ділянкою Серія ЯЯ №045327, виданим 14.07.2006 та зареєстрованим в Книзі записів реєстрації актів на право власності на землі та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за №030612100011;
- на земельну ділянку площею 5,7146га з кадастровим номером 1221885900:05:001:0066 підтверджується Державним актом на право постійного користування земельною ділянкою Серія ЯЯ №045328, виданим 14.07.2006 та зареєстрованим в Книзі записів реєстрації актів на право власності на землі та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за №030612100012.
Цільове призначення (використання) земельних ділянок визначено вказаними Державними актами "для ведення підсобного сільського господарства".
Обласний комунальний заклад "Зеленопільський психоневрологічний будинок-інтернат" реорганізований в Комунальний заклад "Зеленопільський психоневрологічний інтернат" Дніпропетровської обласної ради", засновником якого є Дніпропетровська обласна рада.
17 січня 2020 року між Комунальним закладом "Зеленопільський психоневрологічний інтернат" Дніпропетровської обласної ради" (Сторона 1/відповідач-1) та Фізичною особою-підприємцем Бовкун Сергієм Гавриловичем (Сторона 2/відповідач-2) укладено договір про спільну діяльність, за умовами якого (розділ 1) сторони зобов`язуються шляхом об`єднання своїх зусиль та майна спільно діяти для: досягнення позитивного економічного результату (мети) шляхом спільної діяльності (СД) щодо обробітку землі; збереження та підвищення якісних характеристик земельної ділянки, запобігання забур`яненню, деградації, ерозії земельної ділянки; підвищення врожайності на земельні ділянки; забезпечення цільового використання земельної ділянки шляхом спільного обробітку; забезпечення потреб осіб, які перебувають у закладі на постійній основі, і отримують соціальні послуги, в тому числі харчування.
Сторони уклали договір спільної діяльності щодо спільного обробітку земельної ділянки 67,0га із правовим статусом, визначеним державними актами ЯЯ №045323, ЯЯ №045324, ЯЯ №045325, №045326, ЯЯ №045327, ЯЯ №045328, як право постійного користування.
Прокурор зазначає, що вказаний договір порушує інтереси держави, у зв`язку з чим просить визнати його удаваним та недійсним. Так договором про спільну діяльність від 17.01.2020 порушуються права позивача як органу, який реалізує права держави на землю, укладений договір суперечить вимогам Земельного кодексу України в частині додержання процедури припинення та надання у користування земельних ділянок державної форми власності, а також не спрямований на досягнення спільної мети.

Обставини справи, встановлені судом апеляційної інстанції та оцінка апеляційним господарським судом доводів учасників провадження у справі і висновків суду першої інстанції:

Заслухавши доповідь судді-доповідача щодо змісту судового рішення, перевіривши повноту встановлення господарським судом обставин справи та докази у справі на їх підтвердження, їх юридичну оцінку, а також доводи апеляційної скарги в межах вимог, передбачених статтею 269 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів апеляційного господарського суду встановила, що апеляційна скарга підлягає задоволенню в силу наступного:
Відповідно до змісту Запиту про надання інформації  (лист Криворізькою місцевою прокуратурою № 2 Дніпропетровської області направлено на адресу Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області за № 04/38-967вих-20 від 25.08.2020р.) :
« … Криворізькою місцевою прокуратурою № 2 вживаються заходи представницького характеру у сфері дотримання вимог земельного законодавства.
Зокрема, Криворізькою місцевою прокуратурою № 2 Дніпропетровської області за результатами вивчення стану законності у сфері земельного законодавства встановлені порушення вимог законодавства України Комунальним закладом «Зеленопільський психоневролонгічний інтернат» Дніпропетровської обласної ради» (далі - КЗ «Зеленопільський ПНІ «ДОР») та ФОП Бовкун С.Г. під час укладання договору про сумісну обробку земельної ділянки № 1 від 17.01.2020р…
…Вивченням положень вказаного договору встановлено, що він укладений всупереч ЦК України та земельного законодавства, що порушує інтереси держави у зв`язку із чим є удаваним та підлягає визнанню недійсним...
… Порушення інтересів держави в даному випадку полягає в тому, що спірний договір про спільну діяльність укладено з грубим порушенням вимог законодавства, не дотримано встановлений законодавством порядок набуття та реалізації прав на землю, а також майнові інтереси держави щодо володіння, розпорядження та користування земельними ділянками сільськогоского призначення державної власності.
Використання земель державної або комунальної власності з порушенням чинного законодавства, використання земель без правовстановлюючих документів іншими суб`єктами господарювання призводить до ненадходження орендної плати до місцевого бюджету, що завдає шкоду економічним інтересам держави.
У зв`язку з викладеним, з метою встановлення підстав для представництва інтересів держави, керуючись ст. 23 Закону України прокуратуру», у найкоротший строк прошу надати інформацію щодо того чи погоджувалось Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетр області укладення Договору про спільну діяльність від 17.01.2020. Якщо відповідне погодження не надавалось, прошу повідомити чи вживались заходи позовно-претензійного характеру щодо розірвання спірного договору про спільну діяльність та звільнення земельної ділянки. У разі невжиття відповідних заходів, прошу надати інформацію чи заплановано їх вжиття" (а.с.62-63 том 1).
Листом від 09.09.2020 № 10-4-0.61-6060/2-20 Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області , у відповідь на запит від 25.08.2020р. сповістило Криворізьку місцеву прокуратуру про те, що в управлінні відсутня інформація щодо укладання договору сумісного обробітку земельної ділянки між КЗ "Зеленопільський психоневрологічний інтернат" ДОР" та ФОП Бовкун С.Г. від 17.01.2020 № 1. З питання погодження щодо укладання вищезазначеного договору сумісного обробітку земельної ділянки Комунальний заклад "Зеленопільський психоневрологічний інтернат" Дніпропетровської обласної ради" до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області не звертався, заходи претензійно-позовного характеру не вживалися (т. 1 а.с. 64).
Статтею 15 Цивільного кодексу України закріплено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Частиною 2 статті 2 Цивільного кодексу України передбачено, що одним з учасників цивільних відносин є держава Україна, яка згідно зі статтями 167, 170 Цивільного кодексу України набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом, та діє у цивільних відносинах на рівних правах з іншими учасниками цих відносин.
У судовому процесі, зокрема у господарському, держава бере участь у справі як сторона через відповідний її орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах. Тобто під час розгляду справи у суді фактичною стороною у спорі є держава, навіть якщо позивач визначив стороною у справі певний орган.
Подібний за змістом висновок викладений у постановах Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц та від 27.02.2019 у справі № 761/3884/18.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Тобто зазначене конституційне положення встановлює обов`язок органів державної влади та їх посадових осіб дотримуватись принципу законності при здійсненні своїх повноважень, що забезпечує здійснення державної влади за принципом її поділу. Як підкреслив Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 01.04.2008 №4-рп/2008, неухильне додержання органами законодавчої, виконавчої та судової влади Конституції та законів України забезпечує реалізацію принципу поділу влади і є запорукою їх єдності, важливою передумовою стабільності, підтримання громадського миру і злагоди в державі.
Законом України від 02.06.2016 № 1401-VIII "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)", який набрав чинності 30.09.2016, до Конституції України внесені зміни, а саме доповнено її статтею 131-1, пункт 3 частини 1 якої передбачає, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті (абзаци 1 і 2 частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру").
Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци 1-3 частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру").
Системне тлумачення положень частин 3– 5 статті 53 Господарського процесуального кодексу України та частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках:
1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах;
2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.
Водночас тлумачення пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України з урахуванням практики Європейського суду з прав людини свідчить, що прокурор може представляти інтереси держави в суді тільки у виключних випадках, які прямо передбачені законом.
При цьому розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (пункт 3 частини 2 статті 129 Конституції України).
В такий спосіб перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Водночас підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.
У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.
"Нездійснення захисту" має прояв в пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він обізнаний про порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.
"Здійснення захисту неналежним чином" має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.
"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.
Вирішуючи питання ,чи є обставини даної справи тим виключним випадком, який є підставою для звернення прокурора з позовом, колегією суддів враховується, що згідно Запиту в порядку ч.3,4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»  більш ніж за три місяці до подання позову, своїм листом Вих.№ 04/38-9676ВИХ-20 від 25.08.2020р. в.о. керівника Криворізької місцевої прокуратури № 2 сповістив Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області про встановлені порушення вимог законодавства України Комунальним закладом «Зеленопільський психоневролонгічний інтернат» Дніпропетровської обласної ради» (далі - КЗ «Зеленопільський ПНІ «ДОР») та ФОП Бовкун С.Г. під час укладання договору про сумісну обробку земельної ділянки № 1 від 17.01.2020р, те, що він є удаваним, порушує інтереси держави, вказавши в цому конкретно полягає порушення і з метою встановлення підстав для представництва інтересів держави, керуючись ст. 23 Закону України прокуратуру», просив адресата надати інформацію щодо того чи вживались заходи позовно-претензійного характеру щодо розірвання спірного договору і чи заплановано їх вжиття(а.с.62-63 том 1).
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.
Зі змісту Листа від 09.09.2020 № 10-4-0.61-6060/2-20 Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області , у відповідь на запит від 25.08.2020р., вбачається, що адресат не заперечуючи проти обставин наявності порушення інтересів держави, які викладені у запиті прокурора, обмежився відповіддю про невжиття заходів претензійно-позовного характеру. Щодо планування вжиття таких заходів в майбутньому, лист інформації не містив(т. 1 а.с. 64).
В своїй позовній заяві, необхідність звернення з позовом до суду, прокурор обґрунтував тим, що воно спрямовано на задоволення суспільної потреби у встановленні законності при вирішенні такого значимого питання як правомірність використання земельних ділянок сільськогосподарського призначення державної форми власності, що здійснюється з порушенням вимог чинного законодавства. Необхідність захисту інтересів держави полягає у необхідності відновлення законності та справедливої рівноваги між інтересами держави і суспільства з одного боку та приватними інтересами - з іншого. У зазначеному випадку наявний як державний, так і суспільний інтерес. Наведені обставини, а також той факт, що уповноваженим органом, Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області неналежним чином здійснюється захист порушених інтересів держави в передбаченому законом порядку, що є підставою для звернення керівника Криворізької місцевої прокуратури №2 з даним позовом до суду. Враховуючи, що вказані інтереси держави до цього часу залишаються незахищеними, вбачаються виключні підстави для представництва прокурором інтересів держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області.
Прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.
Зазначену правову позицію викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18.
Криворізькою місцевою прокуратурою №2 Дніпропетровської області направлено на адресу Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області лист за № 04/38-13232вих-20 від 11.12.2020, яким повідомила, що при вивченні дотримання вимог чинного законодавства України під час укладання КЗ "Зеленопільський психоневрологічний інтернат" Дніпропетровської обласної ради" з ФОП Бовкуном С.Г. договору про спільну діяльність, виявлено факт безпідставного розпорядження вказаним комунальним закладом земельними ділянками сільськогосподарського призначення загальною площею 67,0 га, які розташовані на території Глеюватської (колишньої Шевченківської) сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області. ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області не вживаються належні та ефективні заходи, спрямовані на захист інтересів держави у судовому порядку шляхом пред`явлення позовної заяви про визнання недійсним вказаного договору спільного обробітку та зобов`язання звільнити земельні ділянки. Згідно ч.4 ст. 23 ЗУ "Про прокуратуру" прокуратура повідомила про наявність підстав для представництва інтересів держави в особі Головного управління   Держгеокадастру у Дніпропетровській області шляхом подання до Господарського суду Дніпропетровської області позовної заяви про визнання недійсним договору про спільну діяльність та зобов`язання ФОП Бовкуна С.Г. звільнити земельні ділянки сільськогосподарського призначення державної форми власності загальною площею 67,0 га, які розташовані на території Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області (а.с. 68-69 том 1). 
Направлення повідомлення підтверджується списком згрупованих відправлень та описом вкладення від 11.12.2020р. (т.2 а.с. 181).
Повідомлення про наявність підстав для представництва інтересів держави в суді від 11.12.2020 №04/13232вих-20 прокуратурою у цей же день (11.12.2021), направлено на офіційну електронну адресу ГУ Держгеокадастру: dnipropetrovsk@land.gov.ua, витяг з якої долучено обласною прокуратурою до матеріалів справи 01.06.2021, а також додатково скеровано поштою, з відповідним описом вкладення (т.2 а.с. 182).
Згідно з частинами третьою, четвертою статті   96 ГПК України встановлено, що учасники справи мають право подавати електронні докази в паперових копіях, посвідчених в порядку, передбаченому законом. Паперова копія електронного доказу не вважається письмовим доказом. Учасник справи, який подає копію електронного доказу, повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу електронного доказу.
Частиною п`ятою статті 96 ГПК України встановлено, якщо подано копію (паперову копію) електронного доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал електронного доказу. Якщо оригінал електронного доказу не поданий, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (паперової копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.
З огляду на викладене, в силу приписів частин третьої та   п`ятої статті 96 ГПК України праву учасника справи подати до суду паперову копію електронного доказу відповідає право суду витребувати у відповідної особи оригінал електронного доказу з власної ініціативи, зокрема, у випадку, якщо суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (паперової копії) оригіналу. При цьому невзяття судом до уваги паперової копії оригіналу електронного доказу є процесуальним наслідком саме неподання оригіналу електронного доказу на вимогу суду (а не неподання його разом із позовом чи відзивом на нього).
Відповідно, добросовісно реалізуючи право на подання електронного доказу в його паперовій копії, учасник справи, виходячи з принципу правової визначеності, може розраховувати на відповідні процесуальні дії суду, у випадку виникнення у нього (суду) сумнівів щодо відповідності поданої паперової копії оригіналу, включаючи і право учасника справи, у разі відсутності у нього можливості подати доказ, який витребовує суд, або відсутності можливості подати такий доказ у встановлені строки, повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про витребування таких доказів (частини восьма, десята статті 81 ГПК України).
Частиною четвертою статті 74 ГПК України встановлено, що суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.
Відповідна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 2 липня 2020 року у справі № 922/2315/19.
Проте, в порушення наведених приписів процесуального законодавства, місцевий господарський суд не витребував у прокурора оригіналу електронних доказів, у зв`язку з чим помилковим є невзяття до уваги судом першої інстанції поданих в паперовій копії доказів спрямування прокурором Повідомлення про наявність підстав для представництва інтересів держави в суді від 11.12.2020 №04/13232вих-20 прокуратурою на офіційну електронну адресу ГУ Держгеокадастру: дастру: dnipropetrovsk@land.gov.ua, витяг з якої долучено обласною прокуратурою до матеріалів справи.
З урахуванням вищевикладеного, відповідний висновок суду першої інстанції: « Доказів отримання цього листа позивачем матеріали справи не містять» визнається колегією суддів передчасним і таким, що прийнято при нез`ясуванні обставин, що мають значення для справи. 
Прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону, і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.
Відповідний правовий висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від від 06.07.2021 у справі № 911/2169/20.
Колегія суддів відхиляє помилкові доводи відповідачем-2, викладені у відзиві на апеляційну скаргу, щодо необхідності врахування при прийнятті рішення правових висновків у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду № 904/5575/18 від 03.09.20р.; № 924/1256/17 от 07.12.2018р.; № 922/901/17 от 21.12.2018р.; № 927/246/18 от 06.02.2019р.; № 925/650/18 от 16.04.2019р.; № 923/560/18 от 17.04.2019р.; № 913/299/18 от 18.04.2019р.; № 915/242/18 от 13.05.2019р.; № 0440/6738/18 от 10.10.2019р.; № 802/4083/15-а от 03.10.2019р.; № 924/1237/17 от 20.09.2018р.; № 906/240/18 от 23.10.2018р.; № 910/18770/17 от 01.11.2018р.; № 924/1256/17 от 07.12.2018р.; № 201/5279/16 от 25.09.2019р.; № 372/1688/17-ц от 04.09.2019р.; № 448/764/17 от 04.09.2019р.; № 263/5988/19 от 30.06.2021р.; № 5023/10655/11 та № 915/478/18 от 26.02.2019р.; № 806/1000/17 от 25.04.2018р.; № 924/1237/17 от 20.09.2018р.; № 3-234/2018(3058/18) від 05.06.2019р. № 4-р(ІІ/2019), оскільки висновки в зазначених справах і у справі № 904/7181/20, а також встановлені судами фактичні обставини, що формують зміст правовідносин є різними, у кожній з зазначених справ суди виходили з обставин та умов конкретних правовідносин з урахуванням наданих сторонами доказів, що виключає подібність спірних правовідносин у вказаних справах.
З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів доходить висновку, що наявні матеріали справи свідчать, що у даному випадку протягом тривалого часу має місце бездіяльність компетентного органу – ГУ Держгеокадастру.
Висновок суду першої інстанції про недотримання прокурором передбаченого частиною четвертою статті 23 Закону України "Про прокуратуру" порядку повідомлення позивача про звернення до суду й не надання йому розумного строку для самостійного звернення за захистом порушеного права визнається колегією суддів таким, що не відповідає встановленим обставинам справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість судового рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Відповідно до пункту 6 частини 1 статті  275 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Відповідно до пунктів 1,3 частини 1 статті 280 Господарського процесуального кодексу України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:
1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;
3) невідповідність висновків суду обставинам справи;
На підставі викладеного, колегія суддів Центрального апеляційного господарського суду доходить висновку про обґрунтованість доводів апеляційної скарги Заступника керівника прокуратури Дніпропетровської області, а ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 01.06.2021 про залишення позовної заяви без розгляду у справі №904/7181/20 визнає такою, що підлягає скасуванню, з направленням справи №904/7181/20 до Господарського суду Дніпропетровської області для продовження розгляду.

Розподіл судових витрат:

Оскільки в даному випадку справа не розглядалася та не вирішувалася по суті, суд апеляційної інстанції не здійснює розподіл судового збору (ВС №908/1881/18 від 04.09.2018р.) 

Керуючись ст.ст. 129, 269, 270, 273, 275, 277, 282, 284 Господарського процесуального кодексу України, Центральний апеляційний господарський суд, 

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Заступника керівника прокуратури Дніпропетровської області на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 01.06.2021 про залишення позовної заяви без розгляду у справі №904/7181/20 – задовольнити.
Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 01.06.2021 про залишення позовної заяви без розгляду у справі №904/7181/20 – скасувати.

Справу №904/7181/20 направити до Господарського суду Дніпропетровської області для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку в строки передбачені ст. 288 ГПК України.

Повний текст постанови складено та підписано 19.08.2021

Головуючий суддя                                              М.О. Дармін 

Суддя                                                                   І.М. Кощеєв

Суддя                                                                   О.Г. Іванов