ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116, (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"14" вересня 2021 р. м. Київ           Справа№ 910/13980/20
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Владимиренко С.В.
суддів:            Ходаківської І.П. 
          Демидової А.М. 
 
при секретарі судового засідання Островерхої В.Л.  
за участю представників сторін зазначених в протоколі судового засідання від 14.09.2021
розглянувши у відкритому  судовому засіданні апеляційні скарги ОСОБА_1 , Міністерства юстиції України та заяву ОСОБА_2 
на рішення Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 (повний текст рішення складено 28.04.2021)
у справі №910/13980/20 (суддя Ломака В.С.)
за позовом ОСОБА_1 
до відповідачів: 1. ОСОБА_2 
2. Міністерства юстиції України
3. Товариства з обмеженою відповідальністю «АРГОС СТАНДАРТ»
про визнання загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю «АРГОС СТАНДАРТ», які відбулися 07.05.2018 правомочними; визнання протиправним та скасування Наказу Міністерства юстиції України №1925/5 від 21.06.2018; зобов`язання Міністерства юстиції України внести зміни до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань стосовно Товариства з обмеженою відповідальністю «АРГОС СТАНДАРТ»
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва із позовом до ОСОБА_2 (далі по тексту - відповідач 1), Міністерства юстиції України (далі по тексту - відповідач 2), Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос-Стандарт» (далі по тексту - відповідач 3) про визнання загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт», які відбулися 07.05.2018 правомочними; визнання протиправними та скасування наказу Міністерства юстиції України від 21.06.2018 №1925/5; зобов`язання Міністерства юстиції України внести зміни до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань стосовно Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт» від 21.06.2018 №1925/5. 
Позовні вимоги обґрунтовані наступним. Станом на 07.05.2018 учасниками Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт» були фізична особа - громадянин ОСОБА_1 , розмір частки 0,01 % від загальної кількості, Товариство з обмеженою відповідальністю «Бенфолд», розмір частки 99,99 % від загальної кількості. 07.05.2018 на загальних зборах учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт» вирішено припинити повноваження ОСОБА_2 на посаді директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт»; звільнити ОСОБА_2 з посади директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт»; обрати на посаду директора та призначити ОСОБА_3 на посаду директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт» з 08.05.2018; змінити особу, яка має право вчиняти дії від імені Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт» без довіреності; затвердити та укласти контракт з керівником Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт» строком на три роки.  
Як вказує позивач, на загальних зборах учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт» 07.05.2018 приймали участь учасники, які володіють 100% статутного капіталу Товариства, що свідчить про наявність встановленого Законом України «Про господарські товариства», в редакції, яка діяла на час проведення загальних  зборів, та Статутом Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт» кворуму, необхідного для визнання зборів правомочними. 
На підставі прийнятих рішень, оформлених протоколом загальних зборів учасників №1 від 07.08.2018, були проведені наступні реєстраційні дії: реєстраційна дія від 08.05.2018 №10731070011026495 «Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах» щодо Товариства з обмежено відповідальністю «Агрос Стандарт»; реєстраційна дія від 14.05.2018 №10731050012026495 «Державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи» щодо Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт»; реєстраційна від 07.06.2018 №10731050013026495 «Державна реєстраційна змін до установчих документів юридичної особи» щодо Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт». 
ОСОБА_2 звернувся до Міністерства юстиції України із скаргою на рішення та дії, пов`язані з проведенням реєстраційних дій в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань стосовно Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт». 
На підставі висновку комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації від 14.06.2018 було прийнято наказ Міністерства юстиції України №1925/5 від 21.06.2018, яким задоволено скаргу ОСОБА_2 та скасовано реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 08.05.2018 №10731070011026495, від 14.05.2018 №10731050012026495, від 07.06.2018 №10731050013026495.     
Позивач, заперечуючи проти наказу Міністерства юстиції України №1925/5 від 21.06.2018, посилається на те, що на момент проведення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт», які відбулись 07.05.2018, ОСОБА_1 , діючи від імені Товариства з обмеженою відповідальністю «Бенфолд», як виконавчого органу Товариства, діяв згідно повноважень, визначених приписами Закону України «Про господарські товариства», в редакції чинній на дату проведення загальних зборів, та наданих статутом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бенфолд». Будь-яких корпоративних прав ОСОБА_2 рішенням Загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт», оформлені протоколом від 07.05.2018, не було порушено, а звільнення його з посади директора відбулось у відповідності до Закону та Статуту Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт». 
Крім того, як вказує позивач, Міністерством юстиції України було порушено Порядок розгляду скарг у сфері державної реєстрації, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 №1128 (далі по тексту - Порядок), щодо належного повідомлення позивача про час та місце розгляду скарги ОСОБА_2 та надсилання йому копії скарги.  
Рішенням Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 у справі №910/13980/20 у задоволенні позову ОСОБА_1 , пред`явленого до ОСОБА_2 відмовлено. Позов ОСОБА_1 , пред`явлений до Міністерства юстиції України та Товариства з обмеженою відповідальністю «Аргос Стандарт», задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано наказ Міністерства юстиції України №1925/5 від 21.06.2018 «Про скасування реєстраційних дій у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань». Міністерству юстиції України внести зміни до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань стосовно Товариства з обмеженою відповідальністю «Аргос Стандарт», у зв`язку із скасуванням наказу Міністерства юстиції України № 1925/5 від 21.06.2018 «Про скасування реєстраційних дій у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань».
Ухвалюючи вказане рішення місцевий господарський суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги позивача пред`явлені до відповідача 1 задоволенню не підлягають, оскільки відповідачами у справах про оскарження рішень загальних зборів має бути саме господарське товариство, а не його учасник (керівник) чи пов`язані з ними особи, а подання ОСОБА_2 скарги до Міністерства юстиції України не свідчить про безпосереднє порушення прав чи інтересів позивача у даній справі.
Щодо позовної вимоги про визнання правомочними рішення Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт», то суд першої інстанції дійшов висновку про відсутність кворуму та правомочності проведених 07.05.2018 Загальних зборів учасників, оскільки в матеріалах справи відсутні докази прийняття Товариством  з обмеженою відповідальністю «Бенфолд» у встановленому порядку рішення про уповноваження його директора - позивача на участь у загальних зборах Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт», які відбулись 07.05.2018 та надання йому повноважень на розпорядження відповідними корпоративними правами Товариства з обмеженою відповідальністю «Бенфолд». Водночас, суд першої інстанції дійшов висновку про те, що позивачем невірно обраний спосіб захисту прав та інтересів. 
Стосовно позовної вимоги про визнання протиправними та скасування наказу Міністерства юстиції України від 21.06.2018 №1925/5; зобов`язання Міністерства юстиції України внести зміни до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань стосовно Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт» від 21.06.2018 №1925/5, то судом встановлено порушенням відповідачем 2 Порядку, оскільки позивача не було належним чином повідомлено про час та місце розгляду скарги ОСОБА_2 та не було своєчасно надіслано копію скарги, що є порушенням прав позивача. 
Не погоджуючись з прийнятим рішенням, ОСОБА_1 (надалі по тексту - апелянт 1) звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 у справі №910/13980/20, скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 у справі №910/13980/20 в частині відмови у задоволенні позовних вимог та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.   
В обґрунтування вимог та доводів апеляційної скарги позивач посилається  на те, що судом першої інстанції не вірно застосовано норми матеріального права щодо виключної компетенції загальних зборів, а прийняття рішення уповноваженої особи товариства з обмеженою відповідальністю для представлення інтересів його учасників не належить до виключної компетенції загальних зборів учасників товариства з обмеженою відповідальністю, а тому позивач мав право вчиняти дії в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Бенфолд» без додаткового погодження зборами Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт», оскільки це є поточною діяльністю товариства. ОСОБА_1 під час проведення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт» мав право представляти інтереси останнього без довіреності, оскільки є керівником (без обмежень) та кінцевим бенефеціарним власником (контролером) Товариства з обмеженою відповідальністю «Бенфолд».  
Крім того, судом першої інстанції не було взято до уваги відсутність порушеного права ОСОБА_2 , оскільки останній не мав корпоративних прав, не був учасником та не мав частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт».    
Також позивач вважає, що судом першої інстанції невірно застосовано до спірних правовідносин правові висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 30.04.2020 у справі №925/1147/18, оскільки правовідносини, що виникли у даній справі №910/13980/20 не є подібними до правовідносин, які були предметом розгляду у справі №925/1147/18. 
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 26.05.2021 апеляційну скаргу ОСОБА_1 у справі №910/13980/20 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя (суддя - доповідач) Владимиренко С.В., Корсака В.А., Попікової О.В. 
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 27.05.2021 витребувано з Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/13980/20.  Відкладено розгляд питання про відкриття, повернення, залишення без руху або відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 (повний текст рішення складено 28.04.2021) у справі № 910/13980/20.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.06.2021 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 (повний текст рішення складено 28.04.2021) у справі №910/13980/20   залишено без руху.           
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.06.2021 задоволено клопотання ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 у справі № 910/13980/20 та поновлено зазначений строк. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 у справі № 910/13980/20. Учасникам справи надано право подати відзив на апеляційну скаргу, заяви, клопотання, пояснення до 20.07.2021. Розгляд апеляційної скарги призначено на 03.08.2021 о 12 год. 30 хв.           Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 26.07.2021 у зв`язку з перебуванням суддів Корсака В.А., Попікової О.В. у відпустці 27.07.2021, сформовано для розгляду апеляційної скарги у справі №910/13980/20 колегію суддів у складі: головуючий суддя - Владимиренко С.В., судді - Демидова А.М., Ходаківська І.П. 
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 29.07.2021 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 (повний текст рішення складено 28.04.2021) у справі №910/13980/20 прийнято  до провадження вказаною колегією суддів.
Також, не погоджуючись із ухваленим рішенням суду першої інстанції, Міністерство юстиції України (дала по тексту - апелянт 2) звернулося до Північного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 у справі №910/13980/20, скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 у справі №910/13980/20 та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог. 
В обґрунтування вимог та доводів апеляційної скарги апелянт 2 посилається на дотримання вимог Порядку щодо повідомлення позивача про час та місце розгляду скарги ОСОБА_2 шляхом надсилання на адресу позивача супровідним листом від 11.06.2018 за вих. №16772-33-18 копії скарги та опублікування 12.06.2018 на офіційному веб-сайті Міністерства юстиції України оголошення про розгляд по суті скарги ОСОБА_2 від 29.05.2018, зареєстрованої у Міністерстві юстиції України 30.05.2018 за №16772-33-18 щодо Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт». 
Також апелянт 2 зазначає, що судом першої інстанції не було взято до уваги лист Державного підприємства «Національні інформаційні системи» від 26.10.2018 вз. №106789-61-18, яким повідомлено Міністерство юстиції України про розміщення оголошення щодо засідання Комісії з розгляду скарг у сфері державної реєстрації, яке було призначено на 14.06.2018 - 12.06.2018, що свідчить про виконання вимог п. 10 Порядку. 
За твердженням апелянта 2 порушення Порядку щодо належного повідомлення позивача про час та місце розгляду скарги за своєю суттю є формальним порушення та не впливає на законність оскаржуваного наказу Міністерства юстиції України, яким скасовано реєстраційні дії, вчинені з порушенням законодавства. При цьому апелянт 2 посилається на судову практику, зокрема, постанову Львівського окружного адміністративного суду від 23.08.2016 у справі №813/1486/16, постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.02.2017 у справі №826/16633/16, ухвалу Вищого адміністративного суду України від 13.07.2017 у справі №К/800/10886/17 та постанову Вищого адміністративного суду України у справі №К800/37978/17. 
Водночас Міністерство юстиції України підтримує висновки суду першої інстанції про необґрунтованість тверджень позивача щодо наявності кворуму на Загальних зборах Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт», які відбулись 07.05.2018.  
Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному головуючому судді від 31.05.2021 апеляційну скаргу Міністерства юстиції України у справі №910/13980/20 передано на розгляд колегії суддів у складі: Владимиренко С.В. (головуючий суддя (суддя-доповідач)), Попікової О.В., Корсака В.А.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.06.2020 апеляційну скаргу Міністерства юстиції України на рішення Господарського суду міста Києва від 20.04.2021   у справі №910/13980/20 залишено без руху.
Розпорядженням Північного апеляційного господарського суду №09.1-08/2532/21 від 24.06.2021 у справі № 910/13980/20 у зв`язку з перебуванням суддів Корсака В.А., Попікової О.В., які не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), у відпустці з 22.06.2021, призначено повторний автоматизований розподіл.
Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.06.2021 апеляційну скаргу Міністерства юстиції України у справі №910/13980/20 передано на розгляд колегії суддів: головуючий суддя (суддя - доповідач) Владимиренко С.В., Мартюк А.І., Кропивної Л.В.          
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 25.06.2021 апеляційну скаргу Міністерства юстиції України на рішення Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 у справі №910/13980/20 прийнято до провадження колегією суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя (суддя-доповідач) Владимиренко С.В., Мартюк А.І., Кропивної Л.В.  Задоволено клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 у справі №910/13980/20 та поновлено Міністерству юстиції України зазначений строк. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Міністерства юстиції України на рішення Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 у справі №910/13980/20. Учасникам справи надано право подати відзив на апеляційну скаргу, заяви, клопотання, пояснення до 20.07.2021. Розгляд апеляційної скарги призначено на 03.08.2021 о 12 год. 35 хв.           
Згідно з протоколом передачі судової справи раніше визначеному головуючому судді від 26.07.2021 відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду апеляційна скарга Міністерства юстиції України на рішення Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 у судовій справі №910/13980/20 передана раніше визначеному автоматизованою системою суду та сформовано для розгляду апеляційної скарги у справі №910/13980/20 колегію суддів у складі: головуючий суддя (суддя - доповідач) Владимиренко С.В., Демидової А.М., Ходаківської І.П. 
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 29.07.2021 апеляційну скаргу Міністерства юстиції України на рішення Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 у справі № 910/13980/20 прийнято до провадження вказаною колегією суддів. Об`єднано апеляційні скарги ОСОБА_1 та Міністерства юстиції України на рішення Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 у справі №910/13980/20 в одне апеляційне  провадження для спільного розгляду.          
26.07.2021 на адресу Північного апеляційного господарського суду надійшла заява ОСОБА_2 про приєднання до апеляційної скарги Міністерства юстиції України на рішення Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 у справі №910/13980/20, в якій він просить суд апеляційної інстанції задовольнити апеляційну скаргу Міністерства юстиції України на рішення Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 у справі №910/13980/20 та скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 у справі №910/13980/20 в частині задоволення позову ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України про визнання протиправним та скасування наказу та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України про визнання протиправним та скасування наказу залишити без задоволення. 
Заява ОСОБА_2 мотивована тим, що суд першої інстанції при ухваленні спірного рішення дійшов невірного висновку про порушення Міністерством юстиції України Порядку щодо повідомлення позивача про розгляд скарги ОСОБА_2 . Як зазначає заявник, Міністерством юстиції України при підготовці до розгляду скарги ОСОБА_2 було дотримано Порядок щодо належного повідомлення позивача шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Міністерства юстиції України про розгляд скарги ОСОБА_2 14.06.2018 об 14 год. 00 хв. щодо Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт», що підтверджується листом Державного підприємства «Національні інформаційні системи» від 26.10.2018 №106789-61-18. 
Водночас ОСОБА_2 підтримує висновки суду першої інстанції про необґрунтованість тверджень позивача щодо наявності кворуму на Загальних зборах Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт», які відбулись 07.05.2018.  
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 29.07.2021 задоволено заяву ОСОБА_2 про приєднання до апеляційної скарги Міністерства юстиції України на рішення Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 (повний текст рішення складено 28.04.2021) у справі № 910/13980/20.  Приєднано заяву ОСОБА_2 про приєднання до апеляційної скарги Міністерства юстиції України на рішення Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 (повний текст рішення складено 28.04.2021) у справі № 910/13980/20.          Згідно письмового відзиву ОСОБА_2 на апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 у справі № 910/13980/20, ОСОБА_2 заперечує проти задоволення апеляційної скарги позивача, посилаючись на те, що директор Товариства з обмеженою відповідальністю «Бенфолд» є виконавчим органом, який призначається рішенням Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Бенфолд» і він є носієм корпоративних права, а тому вирішення питання про припинення повноважень та звільнення з посади директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт» ОСОБА_2 відноситься до виключної компетенції Загальних зборів учасників. Крім того, як зазначає заявник позивач жодним чином не спростував твердження суду першої інстанції стосовно неналежного способу захисту.     
          Відповідач 3 своїх представників в судове засідання не направив, про причини неявки суд не повідомив, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином згідно вимог ст. 120 Господарського процесуального кодексу України (далі по тексту - ГПК), про що свідчить відмітка про отримання на повідомленні про вручення поштового відправлення №0411635413581. 
          Відповідно до ч. 12 ст. 270 ГПК неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
          Представник позивача у судовому засіданні 14.09.2021 підтримав вимоги своєї апеляційної скарги, просив суд апеляційної інстанції її задовольнити, рішення Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 у справі №910/13980/20 скасувати в частині відмови у задоволенні позовних вимог та ухвалити нове рішення в цій частині про задоволення позову. Також представник позивача заперечив проти задоволення апеляційної скарги Міністерства юстиції України та заяви ОСОБА_2 . 
          Представник відповідача 2 у судовому засіданні 14.09.2021 підтримав вимоги своєї апеляційної скарги, просив суд апеляційної інстанції її задовольнити, рішення Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 у справі №910/13980/20 скасувати в частині задоволених позовних вимог та ухвалити в цій частині нове рішення про відмову у задоволенні позову. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 представник Міністерства юстиції України просив залишити без задоволення. 
          Представник відповідача 1 у судовому засіданні 14.09.2021 підтримав доводи апеляційної скарги Міністерства юстиції України та заперечив проти задоволення апеляційної скарги ОСОБА_1 .  
          Розглянувши доводи апеляційної скарги, відзиву на неї, перевіривши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів встановила наступне.
07.05.2018 року відбулися загальні збори учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Аргос Стандарт», участь у яких взяли ОСОБА_1 , який на час проведення означених зборів володів голосами у розмірі 0,01 % від загальної кількості, що належать учасникам, та Товариство з обмеженою відповідальністю «Бенфолд», яке на час проведення цих зборів володіло голосами у розмірі 99,9 % від загальної кількості, що належать учасникам, від імені якого діяв його директор - ОСОБА_1 . 
Рішенням Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Аргос Стандарт», оформленим протоколом Загальних зборів учасників відповідача-3 від 07.05.2018 № 1, вирішено:
1)          головою зборів обрати ОСОБА_1 , секретарем зборів - ОСОБА_3 ;
2)          припинити повноваження ОСОБА_2 на посаді директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Аргос Стандарт» з 07.05.2018 та відкликати його з посади директора з 07.05.2018;
3)          звільнити ОСОБА_2 з посади директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Аргос Стандарт» з 07.05.2018 на підставі пункту 5 частини 1 статті 41 КЗпП України (припинення повноважень посадової особи);
4)          обрати на посаду директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Аргос Стандарт» ОСОБА_3 та призначити ОСОБА_3 на посаду директора з 08.05.2018;
5)          у зв`язку зі зміною керівника Товариства з обмеженою відповідальністю «Аргос Стандарт», змінити особу, яка має право вчиняти дії від імені Товариства з обмеженою відповідальністю «Аргос Стандарт» без довіреності, у тому числі підписувати договори та дані про наявність обмежень щодо представництва від імені Товариства з обмеженою відповідальністю «Аргос Стандарт» з ОСОБА_2 (виключити) на ОСОБА_3 (включити);
6)          затвердити умови та укласти контракт з керівником Товариства з обмеженою відповідальністю «Аргос Стандарт» ОСОБА_3 строком на 3 (три) роки;
7)          доручити Голові Зборів ОСОБА_1 укласти та підписати контракт з ОСОБА_3 від імені Товариства з обмеженою відповідальністю «Аргос Стандарт»;
8)          уповноважити ОСОБА_3 виконати дії, необхідні для реєстрації змін про керівника Товариства з обмеженою відповідальністю «Аргос Стандарт» та інших відомостей про Товариство з обмеженою відповідальністю «Аргос Стандарт» з правом передоручення. (т.1, а.с. 19). 
На підставі вищенаведеного рішення були проведені наступні реєстраційні дії щодо відповідача-3: 
-          реєстраційна дія від 08.05.2018 №10731070011026495 «Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах», проведена державним реєстратором Київської філії Комунального підприємства «Реєстрація нерухомості» Кожановою Олександрою Олександрівною;
-          реєстраційна дія від 14.05.2018 №10731050012026495 «Державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи», проведена державним реєстратором Київської філії Комунального підприємства «Реєстрація нерухомості» Кожановою Олександрою Олександрівною;
-          реєстраційна дія від 07.06.2018 №10731050013026495 «Державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи», проведена приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кузіною Катериною Володимирівною.
В подальшому, ОСОБА_2 подав до Міністерства юстиції України скаргу від 29.05.2018, в якій, з урахуванням доповнення до цієї скарги, просив скасувати вищенаведені реєстраційні дії щодо відповідача-3, проведені у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, не пізніше наступного робочого дня з дати прийняття такого рішення шляхом внесення відповідного запису до цього реєстру. (т.1, а.с. 20-27). 
За результатами розгляду скарги ОСОБА_2 та на підставі висновку комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації від 14.06.2018 Міністерством юстиції України було прийнято наказ №1925/5 від 21.06.2018, яким скасовано вищенаведені реєстраційні дії щодо відповідача 3. (т.1 ,а.с. 28-35).  
Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 34 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», в редакції, чинній на момент звернення відповідача-1 до відповідача-2 зі скаргою, рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України та його територіальних органів або до суду.
Міністерство юстиції України розглядає скарги: 1) на проведені державним реєстратором реєстраційні дії (крім випадків, якщо такі реєстраційні дії проведено на підставі рішення суду); 2) на рішення, дії або бездіяльність територіальних органів Міністерства юстиції України.
Відповідно до ч.ч. 6, 9 ст. 34 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», в редакції, чинній на момент звернення відповідача-1 до відповідача-2 зі скаргою, за результатами розгляду скарги Міністерство юстиції України та його територіальні органи приймають мотивоване рішення про відмову в задоволенні скарги, або повне чи часткове задоволення скарги шляхом прийняття рішення, зокрема, про скасування реєстраційної дії, скасування рішення територіального органу Міністерства юстиції України, прийнятого за результатом розгляду скарги, - у разі оскарження реєстраційної дії, рішення територіального органу Міністерства юстиції. Порядок розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції України визначається Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України №1128 від 25.12.2015 затверджено   Порядок розгляду скарг у сфері державної реєстрації, процедуру розгляду відповідно до Законів України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» (далі - Закони) скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіального органу Мін`юсту (далі - суб`єкт оскарження), що здійснюється Мін`юстом та його територіальними органами (далі - суб`єкт розгляду скарги). 
Наказом Міністерства юстиції України №37/5 від 12.01.2016, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 13.01.2016 за № 42/28172, затверджено Положення про Комісію з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації.
Розгляд скарг здійснюється за заявою особи, яка вважає, що її права порушено (далі - скаржник), що подається виключно у письмовій формі та повинна містити обов`язкові відомості та документи, що долучаються до скарги, передбачені Законами, а також відомості про бажання скаржника та / або його представника взяти участь у розгляді відповідної скарги по суті та про один із способів, зазначених у пункті 10 цього Порядку, в який скаржник бажає отримати повідомлення про зазначений розгляд. Така скарга у день її надходження реєструється суб`єктом розгляду скарги відповідно до вимог законодавства з організації діловодства у державних органах. (абз. 1 п. 3 Порядку, у редакції чинній на момент звернення відповідача 1 із скаргою до відповідача 2).
Під час розгляду скарги по суті комісія встановлює наявність чи відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення скаржника, зазначених у скарзі, та інші обставини, які мають значення для об`єктивного розгляду скарги, у тому числі шляхом перевірки відомостей, що містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно чи Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - реєстри), та у разі необхідності витребування документів, пояснень тощо у суб`єкта оскарження, і вирішує: 1) чи мало місце прийняття оскаржуваного рішення суб`єктом оскарження, чи мала місце оскаржувана дія або бездіяльність суб`єкта оскарження; 2) чи було оскаржуване рішення прийнято суб`єктом оскарження на законних підставах, чи здійснювалася дія або вчинялася бездіяльність суб`єктом оскарження на законних підставах; 3) чи належить задовольнити кожну з вимог скаржника або відмовити в їх задоволенні; 4) чи можливо поновити порушені права або законні інтереси скаржника іншим способом, ніж визначено ним у своїй скарзі (зокрема внесення шляхом виправлення технічних помилок у записах реєстрів взамін скасування рішення державного реєстратора); 5) які рішення підлягають скасуванню або які дії, що випливають з факту скасування рішення або з факту визнання оскаржуваних дій або бездіяльності протиправними, підлягають вчиненню (п. 8 Порядку у відповідній редакції).
Під час розгляду скарги по суті обов`язково запрошується скаржник та/або його представник (за умови якщо ним зазначено про це у скарзі), суб`єкт оскарження та інші заінтересовані особи, зазначені у скарзі або встановлені відповідно до відомостей реєстрів. Неприбуття таких осіб, яким було належним чином повідомлено про розгляд скарги, а також неотримання такими особами повідомлень про час та місце розгляду скарги з причин, що не залежать від суб`єкта розгляду скарги, не перешкоджає її розгляду (п. 9 Порядку у відповідній редакції). 
Суб`єкт розгляду скарги своєчасно, але не пізніше ніж за два дні до дня розгляду скарги по суті, повідомляє особам, запрошеним до розгляду скарги по суті, про час і місце розгляду скарги в один з таких способів: 1) телефонограмою (якщо номер телефону зазначено у скарзі); 2) шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Мін`юсту; 3) засобами електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у скарзі та/або інших документах, що додаються до скарги) (п.10 Порядку у відповідній редакції).
Копії скарги та доданих до неї документів надаються особам, запрошеним до розгляду скарги по суті (крім скаржника), не пізніше ніж за два дні до дня розгляду скарги по суті. Суб`єкт оскарження та інші заінтересовані особи, зазначені у скарзі або встановлені відповідно до відомостей реєстрів, мають право подавати письмові пояснення по суті скарги, які обов`язково приймаються комісією до розгляду.
У разі повідомлення скаржником та/або його представником, іншими особами, які беруть участь у розгляді скарги по суті, про наявність судового спору між тими самими сторонами, з того ж предмета, з тих же підстав, про які зазначено у скарзі, вони подають комісії засвідчену копію відповідного рішення суду (п. 11 Порядку у відповідній редакції). 
За результатами розгляду скарги суб`єкт розгляду скарги на підставі висновків комісії приймає мотивоване рішення про задоволення скарги або про відмову в її задоволенні з підстав, передбачених Законами, у формі наказу (п. 12 Порядку у відповідній редакції).
Якщо у скарзі заявлено дві або більше вимог, комісія надає правову оцінку кожній із них, яка включається до висновку комісії (п. 13 Порядку у відповідній редакції).
ОСОБА_2 подав до Міністерства юстиції України скаргу від 29.05.2018, в якій, з урахуванням доповнення до цієї скарги, просив скасувати реєстраційні дії щодо відповідача-3, проведені у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, не пізніше наступного робочого дня з дати прийняття такого рішення шляхом внесення відповідного запису до цього реєстру.
За результатами розгляду скарги ОСОБА_2 комісією з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації 14.06.2018 складено висновок, яким скаргу ОСОБА_2 від 29.05.2018 з доповненням задоволено у повному обсязі. Скасовано реєстраційні дії від 08.05.2018 №10731070011026495 «Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах», від 14.05.2018 №10731050012026495 «Державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи», проведені державним реєстратором Київської філії Комунального підприємства «Реєстрація нерухомості» Кожановою Олександрою Олександрівною (далі - держаний реєстратор Кожанова О.О.), та від 07.06.2018 №10731050013026495 «Державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи», проведену приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кузіною Катериною Володимирівною щодо Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт». 
Під час розгляду скарги ОСОБА_2 (з доповненням) Комісією було встановлено, що 08.05.2018 державним реєстратором Кожановою Олександрою Олександрівною проведено реєстраційну дію №10731070011026495 «Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах».
Відповідно до ч. 4 ст. 17 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», у редакції чинній на дату розгляду скарги відповідача 1, (далі по тексту - Закон) для державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі, у тому числі змін до установчих документів юридичної особи, подаються, зокрема, документи: заява про державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі; примірник оригіналу (нотаріально засвідчена копія) рішення уповноваженого органу управління юридичної особи про зміни, що вносяться до Єдиного державного реєстру, крім внесення змін до інформації про кінцевих бенефіціарних власників (контролерів) юридичної особи, у тому числі кінцевих бенефіціарних власників (контролерів) її засновника, якщо засновник - юридична особа, про місцезнаходження та про здійснення зв`язку з юридичною особою; установчий документ юридичної особи в новій редакції - у разі внесення змін, що містяться в установчому документі; документ про сплату адміністративного збору - у випадках, передбачених статтею 36 цього Закону; примірник оригіналу (нотаріально засвідчена копія) рішення уповноваженого органу управління юридичної особи про вихід із складу засновників (учасників) та/або заява фізичної особи про вихід із складу засновників (учасників), справжність підпису на якій нотаріально засвідчена, та/або договору, іншого документа про перехід чи передачу частки засновника (учасника) у статутному (складеному) капіталі (пайовому фонді) юридичної особи, та/або рішення уповноваженого органу управління юридичної особи про примусове виключення із складу засновників (учасників) юридичної особи або ксерокопія свідоцтва про смерть фізичної особи, судове рішення про визнання фізичної особи безвісно відсутньою - у разі внесення змін, пов`язаних із зміною складу засновників (учасників) юридичної особи.
Згідно ч. 19 ст. 17 Закону у разі подання документів, крім випадку, коли відомості про повноваження цього представника містяться в Єдиному державному реєстрі, представником додатково подається примірник оригіналу (нотаріально засвідчена копія) документа, що засвідчує його повноваження.
Відповідно до ч. 20 ст. 17 Закону у разі участі представника засновника (учасника) юридичної особи у прийнятті рішення уповноваженим органом управління юридичної особи додатково подається примірник оригіналу (нотаріально засвідчена копія) документа, що засвідчує його повноваження (ч. 20 статті 17 означеного Закону).
Частиною 2 статті 25 Закону встановлено порядок проведення державної реєстрації та інших реєстраційних дій на підставі документів, що подаються заявником для державної реєстрації, який включає: 1) заповнення форми заяви про державну реєстрацію - у разі подання документів особисто заявником (за бажанням заявника); 2) прийом документів за описом - у разі подання документів у паперовій формі; 3) виготовлення копій документів в електронній формі - у разі подання документів у паперовій формі; 4) внесення копій документів в електронній формі до Єдиного державного реєстру; 5) перевірку документів на наявність підстав для зупинення розгляду документів; 6) перевірку документів на наявність підстав для відмови в державній реєстрації; 7) прийняття рішення про проведення реєстраційної дії - для громадських формувань, символіки та засвідчення факту наявності всеукраїнського статусу громадського об`єднання; 8) проведення реєстраційної дії (у тому числі з урахуванням принципу мовчазної згоди) за відсутності підстав для зупинення розгляду документів та відмови в державній реєстрації шляхом внесення запису до Єдиного державного реєстру; 9) формування та оприлюднення на порталі електронних сервісів виписки, результатів надання адміністративних послуг у сфері державної реєстрації та установчих документів; 10) видача за бажанням заявника виписки з Єдиного державного реєстру у паперовій формі за результатами проведеної реєстраційної дії (у разі подання заяви про державну реєстрацію у паперовій формі).
Комісією встановлено, що для проведення державним реєстратором Кожановою Олександрою Олександрівною спірної реєстраційної дії від 08.05.2018 останній подано такий комплект документів:
1) Заяву про державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в ЄДР, підписану ОСОБА_3 08.05.2018.
2) Протокол загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Аргос Стандарт» від 07.05.2018 № 1.
3) Квитанцію про сплату адміністративного збору.
4) Довіреність Товариства з обмеженою відповідальністю «Бенфолд» на ім`я  ОСОБА_1 від 05.05.2018.
Водночас Комісією встановлено, що протокол загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Аргос Стандарт» від 07.05.2018 року № 1 підписали голова загальних зборів та секретар, однак відповідне рішення загальними зборами не приймалось.
Відповідно до п. 6 ч. 1, ч. 2 ст. 15 Закону документи, що подаються для державної реєстрації, повинні відповідати таким вимогам: рішення уповноваженого органу управління юридичної особи повинно бути оформлено з дотриманням вимог, встановлених законом, та відповідати законодавству. Рішення уповноваженого органу управління юридичної особи, що подається для державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі, викладається у письмовій формі, прошивається, пронумеровується та підписується засновниками (учасниками), уповноваженими ними особами або головою та секретарем загальних зборів (у разі прийняття такого рішення загальними зборами). Справжність підписів на такому рішенні нотаріально засвідчується, крім випадків, передбачених законом.
Враховуючи наведені обставини, Комісія дійшла висновку про те, що державний реєстратор Кожанова Олександра Олександрівна мала зупинити розгляд документів, поданих для державної реєстрації, на підставі пункту 2 частини 1 статті 27 Закону. 
Для проведення спірної реєстраційної дії від 14.05.2018 державному реєстратору Кожановій Олександрі Олександрівні подано аналогічний комплект документів, а саме: 
1) Заяву про державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в ЄДР, підписану ОСОБА_3 08.05.2018.
2) Протокол загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Аргос Стандарт» від 07.05.2018 № 1.
3) Квитанцію про сплату адміністративного збору.
4) Довіреність Товариства з обмеженою відповідальністю «Бенфолд» на ім`я  ОСОБА_1 від 05.05.2018.
Відповідно до п. 9 ч. 2 ст. 9 Закону в Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості про юридичну особу, крім державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб, як, зокрема, інформація про кінцевого бенефіціарного власника (контролера) юридичної особи, у тому числі кінцевого бенефіціарного власника (контролера) її засновника, якщо засновник - юридична особа (крім громадських формувань, адвокатських об`єднань, торгово-промислових палат, об`єднань співвласників багатоквартирних будинків, релігійних організацій, державних органів, органів місцевого самоврядування, їх асоціацій, державних та комунальних підприємств, установ, організацій): прізвище, ім`я, по батькові (за наявності), дата народження, країна громадянства, серія та номер паспорта громадянина України або паспортного документа іноземця, місце проживання, реєстраційний номер облікової картки платника податків (за наявності), дата народження, а також повне найменування та ідентифікаційний код (для резидента) засновника юридичної особи, в якому ця особа є кінцевим бенефіціарним власником (контролером). У разі відсутності в юридичної особи кінцевого бенефіціарного власника (контролера) юридичної особи, у тому числі кінцевого бенефіціарного власника (контролера) її засновника, якщо засновник - юридична особа, вноситься відмітка про причину його відсутності.
За умовами п. 2 ч. 4 ст. 17 Закону для державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі, у тому числі змін до установчих документів юридичної особи, подаються такі документи: примірник оригіналу (нотаріально засвідчена копія) рішення уповноваженого органу управління юридичної особи про зміни, що вносяться до Єдиного державного реєстру, крім внесення змін до інформації про кінцевих бенефіціарних власників (контролерів) юридичної особи, у тому числі кінцевих бенефіціарних власників (контролерів) її засновника, якщо засновник - юридична особа, про місцезнаходження та про здійснення зв`язку з юридичною особою.
Проте, відповідно до електронних копій документів, які містяться у ЄДР, інформація про кінцевих бенефіціарних власників (контролерів) юридичної особи у статуті Товариства з обмеженою відповідальністю «Аргос Стандарт» відсутня та нова редакція статуту Товариства з обмеженою відповідальністю «Аргос Стандарт» відповідно до частини 4 статті 17 Закону не подавалась.
Комісія повторно звернула увагу на те, що протокол загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Аргос Стандарт» від 07.05.2018 №1 підписали голова загальних зборів та секретар, однак відповідне рішення загальними зборами не приймалось.
У зв`язку із викладеним Комісія у Висновку зазначила про те, що державний реєстратор Кожанова Олександра Олександрівна мала зупинити розгляд документів, поданих 14.05.2018 для державної реєстрації, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 27 Закону.
Комісією враховано, що для проведення приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кузіною Катериною Володимирівною 07.06.2018 реєстраційної дії №10731050013026495 «Державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи», останній подано такий комплект документів:
1) Заяву про державну реєстрацію, підписану ОСОБА_3 06.06.2018.
2) Протокол загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Аргос Стандарт» від 06.06.2018 №4.
3) Статут Товариства з обмеженою відповідальністю «Аргос Стандарт» у новій редакції.
4) Квитанції про сплату адміністративного збору. 
5) Протокол загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «БЕНФОЛД» від 14.05.2018 № 2.
У заяві про державну реєстрацію вказано нове місцезнаходження за адресою: 03150, Київська обл., м. Київ, вул. Казимира Малевича, 86-В, що суперечить статті 133 Конституції України, відповідно до якої міста Київ та Севастополь мають спеціальний статус, який визначається законами України. 
Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 28 Закону підстави для відмови у державній реєстрації є: документи суперечать вимогами Конституції та законів України. У зв`язку із викладеним приватний нотаріус Кузіна К.В. мала зупинити розгляд документів, поданих для державної реєстрації, на підставі ч. 1 ст. 28 Закону.   
Пунктами 8.1 та 13.1 нової редакції Статуту Товариства з обмеженою відповідальністю «Аргос Стандарт» встановлено, зокрема, що зміни та доповнення до Статуту можуть оформлюватися окремими додатками або шляхом викладення Статуту у новій редакції, що суперечить пункту 11 частини першої статті 15 Закону.
Комісія дійшла висновку про те, що приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кузіна Катерина Володимирівна мала зупинити розгляд документів, поданих для державної реєстрації, на підставі пункту 2 частини 1 статті 27, пункту 5 частини 1 статті 28 Закону.
На підставі Висновку Комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації від 14.06.2018 відповідачем 2 було прийнято наказ № 1925/5 від 21.06.2018 року, яким скасовано вищенаведені реєстраційні дії щодо відповідача-3. 
Рішення, дії або бездіяльність суб`єкта розгляду скарги можуть бути оскаржені до суду (абз. 1 п. 19 Порядку у відповідній редакції). 
Судом встановлено, що Міністерство юстиції України на виконання вимог п. 11 Порядку надіслало копію скарги ОСОБА_2 від 29.05.2018, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 30.05.2018 №16772-33-18 супровідним листом від 11.06.2018 №16772-33-19/198 (т.1, а.с. 81), в якому зазначено, що повідомлення про дату та час розгляду зазначеної скарги буде опубліковано на офіційному веб-сайті Міністерства юстиції України за відповідним посиланням (https://minust.gov.ua/other/zasidanannya_komisii). Доказів надсилання вказаного супровідного листа, разом із копією скарги, на адресу позивача, як заінтересованої особи, матеріали справи не містять.  
Як зазначає позивач, супровідний лист від 11.06.2018 №16772-33-19/198 разом із копією скарги ним отримано лише 27.06.2018, про що свідчить штамп відділення поштового зв`язку на поштовому конверті, копія якого міститься у матеріалах справи (т.1, а.с. 82), тобто вже після розгляду Міністерством юстиції України скарги ОСОБА_2 та прийняття наказу від 21.06.2018 №1925/5. 
У судовому засіданні 14.09.2021 представник відповідача 2 зазначеного не спростував та пояснив суду про належне повідомлення про час та місце розгляду скарги шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Мін`юсту наступного змісту: « 14 червня 2018 року за адресою: м. Київ, вул. Євгенія Сверстюка, 15 , кабінет 1103 засідання відбудеться засідання Комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації. Запрошуються скаржники/їх представники та заінтересовані особи/їх представники для розгляду наступних скарг: на 14 год. 00 хв. 2. Розгляд по суті скарги ОСОБА_2 від 29.05.2018, зареєстрованої у Міністерстві юстиції України 30.05.2018 за №16772-33-18 щодо Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт». 
В матеріалах справи наявний витяг з веб-сайту Міністерства юстиції України, в якому відображено оголошення наступного змісту: « 14 червня 2018 року за адресою: м. Київ, вул. Євгенія Сверстюка, 15 , кабінет 1103 засідання відбудеться засідання Комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації. Запрошуються скаржники/їх представники та заінтересовані особи/їх представники для розгляду наступних скарг: на 14 год. 00 хв. 2. Розгляд по суті скарги ОСОБА_2 від 29.05.2018, зареєстрованої у Міністерстві юстиції України 30.05.2018 за №16772-33-18 щодо Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт».  
Проте, за відсутності доказів надсилання Міністерством юстиції України копії скарги ОСОБА_2 на адресу позивача, розміщення оголошення на офіційному веб-сайта Міністерства юстиції України про час та місце розгляду скарги, не може вважатися належним повідомленням про розгляд такої скарги, оскільки позивач, не отримавши копію скарги за супровідним листом від 11.06.2018 №16772-33-19/198, в якому позивача також повідомлено про розгляд зазначеної скарги, не міг знати про наявність та відповідно про призначення до розгляду скарги ОСОБА_2 .          
Відповідно до ч. 10 ст. 34 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» рішення, дії або бездіяльність Міністерства юстиції України та його територіальних органів можуть бути оскаржені до суду. 
Враховуючи те, що позивача не було належним чином повідомлено про розгляд скарги ОСОБА_2 суб`єктом розгляду скарг було допущено порушення Порядку. 
В силу приписів ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України. 
Таким чином, допущене відповідачем порушення Порядку щодо належного повідомлення позивача про розгляд скарги відповідача 1 є достатньою підставою для скасування наказу Міністерства юстиції України №1925/5 від 21.06.2018 «Про скасування реєстраційних дій у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань». 
Відповідно до п. 17 Порядку, в чинній редакції на дату розгляду даної судової справи, у разі скасування судом рішення Мін`юсту про задоволення скарги у сфері державної реєстрації Мін`юст не пізніше наступного робочого дня з дня надходження судового рішення також забезпечує внесення відповідних відомостей до реєстрів відповідно до закону.
Доводи апелянта 2 про те, що порушення Порядку щодо належного повідомлення позивача про час та місце розгляду скарги за своєю суттю є формальним порушення та не впливає на законність оскаржуваного наказу Міністерства юстиції України, яким скасовано реєстраційні дії, вчинені з порушенням законодавства, з посиланням на судову практику, зокрема, постанову Львівського окружного адміністративного суду від 23.08.2016 у справі №813/1486/16, постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.02.2017 у справі №826/16633/16, ухвалу Вищого адміністративного суду України від 13.07.2017 у справі №К/800/10886/17 та постанову Вищого адміністративного суду України у справі №К800/37978/17, судом апеляційної інстанції оцінюється критично, оскільки за приписами ч. 4 ст. 236 ГПК суди застосовують лише правові висновки Верховного Суду.
Неповідомлення скаржника та/або його представника (за умови якщо ним зазначено про це у скарзі), суб`єкта оскарження та інших заінтересованих осіб, зазначених у скарзі, не може вважатися формальним порушенням (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 06.07.2018 у справі №826/3442/17).
Крім того, у своїй апеляційній скарзі апелянт посилається на те, що судом першої інстанції не було надано належної оцінки листу Державного підприємства «Національна інформаційні системи» від 26.10.2018 вх. №106789-61-19, яким повідомлено Міністерство юстиції України про розміщення оголошення щодо засідання Комісії з питань розгляду скаргу у сфері державної реєстрації, яке призначено на 14.06.2018 - 12.06.2018, апеляційним судом до уваги не приймається, оскільки в матеріалах справи відсутній вказаний лист, що позбавляє суд можливості надати йому оцінку.   
Згідно зі статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Відповідно до ч. 4  ст. 11 ГПК суд застосовує при розгляді справ  Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод  1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Так, у п. 71 рішення «Рисовський проти України» (заява № 29979/04) зазначено: «… державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (див. зазначене вище рішення у справі «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), п. 74). Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються».
На Міністерство юстиції України покладено обов`язок забезпечення участі заінтересованих осіб у розгляді скарги шляхом належного повідомлення з метою реалізації їх права на захист, подання відповідних пояснень, як це передбачено Порядком. 
В свою чергу, позбавлення заінтересованої особи можливості взяти участь у розгляді скарги, або належним чином підготувати відповідні пояснення, є істотним порушенням процедури розгляду скарги, яке ставить під сумнів безсторонність (неупередженість), повноту перевірки та обґрунтованість рішення. (подібні за змістом правові висновки викладено у постановах Верховного Суду від 28.03.2018 у справі №826/19452/16, від 12.12.2018 в справі № 826/8976/17, від 20.05.2019 в справі № 826/9046/16, від 28.05.2020 у справі № 822/1874/17). 
За таких обставин, в цій частині позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню, враховуючи порушення відповідачем 2 Порядку щодо належного повідомлення позивача про розгляд скарги ОСОБА_2 . 
При цьому, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку про безпідставність позову ОСОБА_1 пред`явленого до ОСОБА_2 , оскільки в матеріалах справи відсутні будь-які належні та допустимі докази порушення відповідачем 1 прав позивача.
Більше того, відповідачем у справах, предметом спору в яких є дійсність/недійсність рішень загальних зборів та, відповідно, правомочність таких зборів, а також похідні вимоги, є саме господарське товариство, а не його учасник (керівник) чи пов`язані з ними особи, про що зазначено у постанові Пленуму Верховного Суду України від 24.10.2008 №13 «Про практику розгляду судами корпоративних спорів», яке є чинною. 
Доводи апелянта 1 щодо відсутності порушень прав ОСОБА_2 під час розгляду його скарги Міністерством юстиції України, оскільки він не мав жодних корпоративних прав, якими закон наділяє учасника Товариства та не мав частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт», а тому скарга ОСОБА_2 не підлягала розгляду Міністерством юстиції України, судом апеляційної інстанції до уваги не приймається, оскільки у своїй скарзі, поданої до Міністерства юстиції України, ОСОБА_2 обґрунтовував порушення своїх прав та законних інтересів оскаржуваними реєстраційними діями, як директора та кінцевого бенефіціарного власника (контролера) Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт», на підтвердження чого надав витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань станом на 07.05.2018, де його зазначеного кінцевим бенефіціарним власником (контролером) (т.1, а.с. 195).          
Водночас суд апеляційної інстанції не погоджується із висновком суду першої інстанції щодо необґрунтованості доводів позивача про наявність кворуму та правомочності проведених 07.05.2018 Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт». 
Згідно зі ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.
Відповідно до ч.1 ст. 4 ГПК право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом.
Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 5 ГПК здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного права чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.
За приписами ст.ст. 15, 16 Цивільного кодексу України (далі по тексту - ЦК) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. 
Обґрунтовуючи позовну вимогу про визнання Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Аргос Стандарт», які відбулися 07.05.2018, правомочними позивач посилається на участь у вказаних зборах, з розміром частки 0,01 % від загальної кількості голосів, та Товариство з обмеженою відповідальністю «Бенфолд», з розміром частки 99,99 % від загальної кількості голосів, від імені якого діяв його директор - ОСОБА_1 , що свідчить про участь у цих зборах учасників відповідача-3, які володіли 100% статутного капіталу та наявність кворуму, та відповідно правомочність таких зборів.
Суд першої інстанції при ухваленні рішення у справі в цій частині виходив з того, що вирішення питання про звільнення попереднього та обрання нового директора відповідача-3 є корпоративним і належить до компетенції власників відповідних часток у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «Аргос Стандарт» (учасників товариства). Проте у корпоративних відносинах між товариством та його учасником: іншим товариством (юридичною особою) директор останнього не є власником корпоративних прав товариства-учасника та не має права за відсутності відповідного рішення загальних зборів учасників товариства, до компетенції яких закон відносить вирішення усіх питань діяльності товариства, вирішувати це питання. Тобто, вирішення питання про розпорядження корпоративними правами Товариства, яке є учасником іншого товариства, за відсутності відповідного рішення загальних зборів товариства-учасника, виходить за межі повноважень директора товариства-учасника, з посиланням на правові висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 30.04.2020 у справі № 925/1147/18. Таким чином, суд першої інстанції дійшов висновку про відсутність рішення Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Бенфолд» про уповноваження ОСОБА_1 на участь у загальних зборах Товариства з обмеженою відповідальністю «Аргос Стандарт», які відбулися 07.05.2018, про необґрунтованість тверджень позивача про наявність кворуму та правомочність проведених 07.05.2018 загальних зборів учасників відповідача-3. 
Разом з цим, суд першої інстанції зазначив, що не підлягають задоволенню позови про визнання рішень загальних зборів правомочними, як такі, що не відповідають можливим способам захисту прав та інтересів, оскільки рішення загальних зборів та інших органів управління господарського товариства, що за своєю правовою природою є актами, дійсні, якщо у судовому порядку не буде встановлено інше відповідно до вимог ст. 16 ЦК та ст. 20 Господарського кодексу України (далі по тексту - ГК), та враховуючи позицію, викладену у п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 24.10.2008 №13 «Про практику розгляду судами корпоративних спорів».
Проте суд першої інстанції невірно надав оцінку даній позовній вимозі з наступних підстав. 
Відповідно до ч. 1 ст. 167 ГК корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами. 
Учасник товариства, який вважає порушеними свої корпоративні права, може захистити їх різними способами, які не перешкоджають господарській діяльності самого товариства. Враховуючи те, що корпоративні права, як і будь-які інші права, мають цінність та значення для особи, яка ними володіє, тоді, коли вони можуть бути захищені як діями самої особи, так і уповноважених державних органів. Захист корпоративних прав здійснюється у передбаченому законом порядку, тобто за допомогою застосування належних форми і способів захисту.
Реалізація права на захист цивільних прав здійснюється за допомогою способів захисту. Під способом захисту зазвичай розуміють закріплені законом матеріально- правові заходи примусового характеру, за допомогою яких здійснюється поновлення (визнання) порушених прав, оспорюваних чи невизнаних прав, відновлення майнового стану потерпілого та вплив на порушника.
Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом належним способом. Оцінюючи належність обраного позивачем способу захисту та обґрунтовуючи відповідний висновок, судам необхідно виходити з його ефективності. Це означає, що вимога на захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права та характеру правопорушення, забезпечити поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.
Верховний Суд у свій постанові від 23.12.2020 у справі №926/4729/16 зазначив, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (подібні за змістом висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 22.10.2019 у справі № 923/876/16, від 05.06.2018 у справі №338/180/17, від 11.09.2018 у справі №905/1926/16, від 30.01.2019 у справі №569/17272/15-ц, від 02.07.2019 у справі №48/340). 
З цією метою суд повинен з`ясувати характер спірних правовідносин сторін (предмет та підставу позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.
За приписами ч. 3 ст. 13 ГПК та ч. 1 ст. 74 ГПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Отже, тягар доказування обставин позову Законом покладено на позивача. 
Позивач не навів та не довів суду в чому полягає порушення його прав та охоронюваних законом інтересів, за захистом яких він звернуся до суду, та яким чином його право чи інтерес буде поновлено шляхом  визнання Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт», які відбулись 07.05.2018 правомочними, саме як учасника такого Товариства.    
За статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі по тексту - Конвенція) визнається право людини на доступ до правосуддя, а за статтею 13 Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою.
Під способами захисту суб`єктивних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав і вплив на правопорушника (подібний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.08.2018 у справі №925/1265/16).
При цьому під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що спричиняє потрібні результати, наслідки, тобто матиме найбільший ефект по відновленню відповідних прав, свобод та інтересів на стільки, на скільки це можливо. 
Суд апеляційної інстанції наголошує, що загальні збори є правомірними, якщо їх недійсність прямо не встановлена законом або якщо таке рішення не визнано судом недійним.
Отже, відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.
З урахуванням викладеного у задоволенні позову в частині визнання загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрос Стандарт», які відбулися 07.05.2018, правомочними, з підстав недоведеності позивачем порушеного права чи охоронюваного законом інтересу та невірно обраного способу захисту.  
Згідно ч. 4 ст. 236 ГПК при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
          Відповідно до ч. 1  ст. 73, ч. 1 ст. 74 ГПК доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Згідно з ч. 1  ст. 86 ГПК   суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Відповідно до ст.ст.  76,  77 ГПК належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України» зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1  статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод  зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною, залежно від характеру рішення.
У справі «Трофимчук проти України» Європейський суд з прав людини також зазначив, хоча пункт 1  статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод  зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод.
В п. 53 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Федорченко та Лозенко проти України» від 20.09.2012 зазначено, що при оцінці доказів суд керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Тобто, аргументи сторони мають бути достатньо вагомими, чіткими та узгодженими.
При винесені даної постанови судом апеляційної інстанції надано обґрунтовані та вичерпні висновки доводам сторін із посиланням на норми матеріального і процесуального права, які підлягають застосуванню до спірних правовідносин.
Відповідно до  ч. 4 ст. 277 ГПК зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини. 
Згідно п. 2 ч. 1 ст. 275 ГПК суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення. 
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку про зміну мотивувальної частини рішення Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 у справі №910/13980/20, при цьому апеляційні скарги ОСОБА_1 , Міністерства юстиції України та заяву ОСОБА_2 на рішення Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 у справі №910/13980/20 задоволенню не підлягають. 
Судовий збір за подання апеляційних скарг та заяви про приєднання  покладається на ОСОБА_1 , Міністерство юстиції України та ОСОБА_2 відповідно на підставі ст. 129 ГПК України. 
Керуючись ст. ст. 129, 269, 270, 275, 277, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 у справі №910/13980/20 залишити без задоволення.  
2. Апеляційну скаргу Міністерства юстиції України та заяву ОСОБА_2 на рішення Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 у справі №910/13980/20 залишити без задоволення.  
3. Змінити мотивувальну частину рішення Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 у справі №910/13980/20, виклавши її в редакції даної постанови. Резолютивну частину рішення Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 у справі №910/13980/20 залишити без змін. 
           4. Судові витрати за розгляд апеляційних скарг та заяви покладаються на ОСОБА_1 , Міністерство юстиції України та ОСОБА_2 . 
5. Матеріали справи № 910/13980/20 повернути до Господарського суду міста Києва. 
6. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у господарських справах в порядку і строки, визначені в ст.ст. 287, 288, 289 Господарського процесуального кодексу України.
          
          Повний текст постанови складено та підписано 21.09.2021 (після виходу суддів Демидової А.М., Ходаківської І.П. з відпустки).  

Головуючий суддя                                                            С.В. Владимиренко 

Судді                                                                                І.П. Ходаківська

                                                                                А.М. Демидова