Ухвала
 
26 травня 2021 року
м. Київ
 
справа № 753/24464/18
провадження № 61-7691ск21
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного 
цивільного суду: Краснощокова Є. В. (суддя-доповідач), Дундар І. О., Тітова М. Ю., розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 10 грудня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 05 квітня 2021 року у справі за позовом  ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя                                      особа - Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», про стягнення матеріальних збитків та відшкодування моральної шкоди, завданих внаслідок залиття квартири,
ВСТАНОВИВ:
У грудні 2020 року ОСОБА_2 звернулася до суду з зазначеним позовом, у якому просила стягнути з відповідачів на свою користь 34 338,82 грн - відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, 30 000 грн - моральної шкоди, 3 234 грн - в рахунок відшкодування витрат на проведення дослідження з визначення матеріального збитку та судові витрати: 14 000 грн на відшкодування витрат на правову допомогу та                                1 409,60 грн - судового збору.
Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 10 грудня 2020 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 05 квітня 2021 року, позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та ОСОБА_1 про стягнення матеріальних збитків та відшкодування моральної шкоди задоволено частково. Стягнуто 
з ОСОБА_3 , ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 34 338,82 грн - матеріальних збитків, завданих залиттям квартири, 10 000 грн - моральної шкоди, , 3 234 грн - понесених витрат за проведення оцінки пошкодженого майна, розподілено судові витрати. 
 
У травні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 10 грудня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 05 квітня 2021 року. Посилаючись на неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права,  ОСОБА_1  просить оскаржені судові рішення скасувати і ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову. Також зазначає, що ця справа має виняткове значення для нього, а касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики.
Однією з основних засад судочинства є забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом (пункт 8 частини другої статті 129 Конституції України, пункт 9 частини третьої статті 2 ЦПК України).
Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, зазначених у цій же нормі ЦПК України.
Відповідно до пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом на 01 січня календарного року, в якому подається скарга (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» установлено, що з 01 січня 2021 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу становить 
2 270 грн.
У цій справі ціна позову становить 67 572, 82 грн, яка станом на 01 січня 2021 року не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 270 грн ? 
? 100 = 227 000 грн), а тому справа є малозначною.  
Посилання у касаційній скарзі на порушення норм матеріального та процесуального права фактично підтверджує незгоду особи, яка подала касаційну скаргу, 
з оскарженими судовими рішенням і, відповідно, не свідчить, що скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики. 
Посилання скаржника на те, що ця справа становить значний суспільний інтерес, має виняткове значення для нього є безпідставними, оскільки в касаційній скарзі не наведено належного обґрунтування такого твердження.
Посилання на інші випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судове рішення у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню, касаційна скарга не містять.
Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє 
у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.
Керуючись статтями 19, 260, 389, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,
УХВАЛИВ:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою 
ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 10 грудня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 05 квітня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа - Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», про стягнення матеріальних збитків та відшкодування моральної шкоди, завданих внаслідок залиття квартири.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді:                                                                                     Є. В. Краснощоков
 
І. О. Дундар
 
М. Ю. Тітов