КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
                                                                                                                            
П О С Т А Н О В А 
І М Е Н Е М     У К Р А Ї Н И
31 березня 2021 року
 
справа № 369/1831/18
 
провадження № 22-ц/824/1956/2021 
   
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
            судді-доповідача: Музичко С.Г.,
            суддів: Болотова Є.В., Лапчевської О.Ф.,
при секретарі: Маштаковій Т.Ф.
 
учасники справи:
позивач - ОСОБА_4 
відповідач -  ОСОБА_2 
третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Арсенал-Житлосервіс»
 
            розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві  цивільну  справу  за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 10 червня 2020 року, ухваленого під головуванням судді Пінкевич Н.С., у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «Арсенал-Житлосервіс» про відшкодування шкоди
 
В С Т А Н О В И В :
 
У лютому 2018 року ОСОБА_4 звернулася до суду з даним позовом. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ОСОБА_4 на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 . 14 серпня 2017 року сталось залиття її квартири. Згідно акту про залиття, складеного комісією ТОВ «Арсенал-Житлосервіс» від 21 серпня 2017 року, причиною затоплення було виривання шлангу з-під змішувача на системі холодного водопостачання у квартирі ОСОБА_2 , монтаж якого відповідач виконував самостійно без залучення працівників ЖЕКу. Згідно із звітом №1-179/17 від 01 грудня 2017 року, складеного ФОП ОСОБА_5 , вартість матеріального збитку становить 29194,00 грн. У зв`язку із наведеним, позивач просила стягнути із відповідача на свою користь  вказану матеріальну шкоду, а також моральну шкоду у розмірі 5000 грн та  відшкодування послуг за проведення звіту у розмірі 1800,00 грн.  
Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 10 червня 2020 року позов ОСОБА_4 задоволено частково.
Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_4 на відшкодування матеріальної шкоди 29194 грн, на відшкодування витрат по проведенню дослідження 1800 грн, на відшкодування моральної шкоди 2000 грн.
У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.
Не погоджуючись із рішенням суду представник відповідача подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду скасувати, постановити нове рішення про відмову у задоволенні позову.
В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що судом першої інстанції при вирішенні спору не в повному обсязі з`ясовано всі обставини справи.
Вказує, що комісією ТОВ «Арсенал-Житлосервіс» не було складено кошторису або орієнтовної вартості ремонтних робіт по відновленню квартири після залиття, як передбачено п. 2.3.6  Правил утримання жилих  будинків та прибудинкових територій. Зазначає, що звіт щодо визначення вартості матеріального збитку проведено більше, ніж  через 100 днів після залиття, що не може відображати реальну вартість матеріального збитку. Крім того, рішення суду прийнято всупереч висновку судової експертизи, відповідно до якої визначено, що встановлення пошкодження не є можливим, у зв`язку із проведеним у квартирі ремонтом. 
Вважає вимоги відповідача щодо відшкодування моральної шкоди безпідставними. Крім того, позивачем при подачі позову сплачено судовий збір не в повному обсязі за вимогу про стягнення моральної шкоди.
 Зазначає також про те, що відповідачем було запропоновано позивачу врегулювати спір у позасудовому порядку, а тому вважає, що вимоги про відшкодування моральної шкоди є необгрунтованоми.
В судовому засіданні представник відповідача апеляційну скаргу підтримав, просив її задовольнити.
Позивач та її представник в судове засідання не з`явилися, про місце, дату та час розгляду справи повідомлялися належним чином.
Перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Задовольняючи частково позов суд першої інстанції виходив із того, що відповідачем не доведена та обставина, що залиття квартири сталося не з його вини, та наявності збитків внаслідок залиття.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.     Судом встановлено, що ОСОБА_4  є власником квартири АДРЕСА_1 .
ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_2 .
Встановлено, що 14 серпня 2017 року була залита квартира №19/1 .
21 серпня 2017 року комісією ТОВ «Арсенал-Житлосервіс» складено Акт про те, що 14 серпня 2017 року трапилось залиття квартири №19/1 , внаслідок чого на кухні спостерігають сліди залиття на стелі, а саме замокання гіпсокартону та незначне скапування води; у ванній кімнаті спостерігається незначне намокання гіпсокартону на стелі; в коридорі спостерігається значне намокання гіпсокартону на стелі, на стінах спостерігається незначне намокання шпалер, на підлозі спостерігається незначна деформація у місцях з`єднання дошок; у кімнаті на стелі спостерігається незначне намокання гіпсокартону та часткове скапування води зі стелі та люстри, на одній із стін спостерігається незначні сліди залиття у вигляді рудих проливів з-під декоративного багету, на підлозі спостерігається значне намокання дерев`яних дошок. Причиною залиття є виривання шлангу з-під змішувача на системі холодного водопостачання у квартирі №19 . Всі роботи сантехнічного характеру та монтажу власник виконував самостійно без залучення працівників ЖЕКу. З актом ознайомлені ОСОБА_2 та ОСОБА_4 .
На підтвердження розміру матеріальної шкоди ОСОБА_4 надано звіт №1-179/17 ФОП ОСОБА_5 про визначення вартості матеріального збитку завданого власнику квартири від 01 грудня 2017 року. За даний звіт ОСОБА_4 сплатила 1800 грн.
Відповідно до даного звіту розмір матеріальної шкоди, що завдано внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 становить 29194,00 грн.
За клопотання відповідача судом першої інстанції призначено експертизу, на вирішення якої поставлено наступні запитання: які пошкодження квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , виникли внаслідок залиття, що сталось 14 серпня 2017 року? Яка технічна причина пошкоджень вищевказаної квартири, які виникли після 14 серпня 2017 року? Яка вартість ремонто-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень унаслідок залиття вищевказаної квартири? Який розмір завданої матеріальної шкоди внаслідок залиття власнику вищевказаної квартири?
Однак, згідно висновку експерта від 31.10.2019 року надати відповіді на зазначені питання не є можливим, у зв`язку із проведенням ремонтних робіт у квартирі №19/1 ,  а також незабезпеченням доступу до квартири АДРЕСА_2 .
Згідно ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до роз`яснень, які містяться у п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.
Згідно ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
 Вирішуючи спір, суд першої інстанції вірно вважав, що відповідачем не надано будь-яких належних та допустимих доказів відсутності його вини у залитті квартири позивача.
Так, визначаючи розмір матеріальної шкоди, суд першої інстанції виходив із звіту №1-179/17 від 01 грудня 2017 року. Стягуючи моральну шкоду суд виходив з положень ст.ст. 23, 1167 ЦК України, при цьому врахував обставини справи, характер і тривалість страждань, розмір завданих збитків.
Доводи апеляційної скарги про те, що позивачем не в повному обсязі сплачено судовий збір за вимогу щодо стягнення моральної шкоди, посилаючись на п. 5 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», на увагу не заслуговують, оскільки вказана норма встановлює розмір судового збору за подачу позовної заяви про захист честі та гідності фізичної особи, ділової репутації фізичної або юридичної особи.
Посилання в апеляційній скарзі на те, що звіт про визначення вартості матеріального збитку складено через 105 днів після залиття квартири не спростовує сам факт залиття та вину відповідача.
Факт залиття квартири позивача підтверджується зібраними у справі доказами, які не спростовані відповідачем в ході розгляду справи. Останнім не доведено, що майнова шкода, завдана залиттям квартири позивача, заподіяна не з його вини. Жодних доказів в обґрунтування цього матеріали справи не містять.
Розмір завданої матеріальної шкоди відповідачем не спростовано.
З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що рішення суду від 10 червня 2020 року постановлено з додержанням норм матеріального і процесуального права, відтак підстав для його скасування за доводами апеляційної скарги немає.
Положеннями ч.1 ст.375 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. 
Відповідно  до п. 1 ч. 6 ст. 19 ЦПК України дана справа є малозначною, тому враховуючи положення ч. 3 ст. 389 ЦПК України  постанова апеляційного суду касаційному оскарженню не підлягає.
Керуючись ст.ст.367, 374, 375, 381, 382, 389  ЦПК України, суд, -
 
П О С Т А Н О В И В :
 
Апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 залишити без задоволення.
Рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 10 червня 2020 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
 
            Суддя-доповідач                                                                    
 
            Судді