Ухвала
Іменем України 
 
27 травня 2021 року
м. Київ
справа № 283/1833/19
провадження № 51-1754 впс 20
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого                                               ОСОБА_1 ,
суддів                                                            ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю секретаря
судового засідання                                   ОСОБА_4 
розглянувши в судовому засіданні подання Житомирського апеляційного суду про направлення кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, з одного суду апеляційної інстанції до іншого,
встановив: 
До Верховного Суду у порядку ст. 34 КПК України надійшло подання Житомирського апеляційного суду про направлення кримінального провадження щодо ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, з апеляційною скаргою прокурора та потерпілого ОСОБА_8 на ухвалу Коростишівського районного суду Житомирської області від 05 травня 2021 року про закриття кримінального провадження, з Житомирського апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанції.
Подання мотивовано тим, що відповідно до звіту автоматизованої системи документообігу справ та матеріалів кримінального провадження утворити склад суду неможливо, оскільки до складу палати з розгляду кримінальних справ Житомирського апеляційного суду включено сім суддів, з них шестеро не можуть брати участь у розгляді справи з підстав недопустимості повторної участі.
Крім цього, у поданні зазначено, що під час автоматизованого розподілу кримінальних справ між суддями судової палати з розгляду кримінальних справ Житомирського апеляційного суду судді судової палати з розгляду цивільних справ не включаються. 
Враховуючи викладене, у поданні ставиться питання про передачу вказаних матеріалів кримінального провадження до іншого суду апеляційної інстанції.
Учасникам судового провадження повідомлено про час та місце розгляду подання, однак в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Клопотань про відкладення розгляду подання на іншу дату не надійшло.
Захисник ОСОБА_9 надіслав до Верховного Суду клопотання, у якому просить передати вказане кримінальне провадження до Київського апеляційного суду.
Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали провадження та перевіривши доводи, наведені у поданні, колегія суддів дійшла висновку, що подання задоволенню не підлягає з таких підстав. 
Відповідно до положень п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Згідно з ч. 4 ст. 31 КПК України кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів. 
Частиною 3 ст. 34 КПК України визначено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.
Як убачається з подання та долучених матеріалів справи, до Житомирського апеляційного суду надійшло кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК, з апеляційною скаргою прокурора та потерпілого ОСОБА_8 на ухвалу Коростишівського районного суду Житомирської області від 05 травня 2021 року, якою вказане кримінальне провадження закрито на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України.
Як зазначено у поданні, до складу судової палати з розгляду кримінальних справ Житомирського апеляційного суду включено 7 суддів.
Як убачається з матеріалів справи, судді ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_15 виключені з автоматизованого розподілу кримінального провадження щодо ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , оскільки слухали поєднані справи, які виключають розгляд поточної. Тобто з семи суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Житомирського апеляційного суду шестеро не мають права брати участь у розгляді цієї справи.
Відповідно до протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19 травня 2021 року призначення не відбулося, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи. 
В ч. 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» зазначено, що у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ.
Відповідно до пункту 1 розділу VII Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30, збори суддів відповідного суду визначають спеціалізації кожного судді такого суду згідно із Загальним класифікатором спеціалізацій суддів та категорій справ, затвердженим Державною судовою адміністрацією України. Для кожного судді може бути визначена більше ніж одна спеціалізація. Визначення спеціалізації суддів у суді, в тому числі слідчих суддів, має забезпечити виключення випадків неможливості проведення автоматизованого розподілу справи або матеріалів кримінального провадження через відсутність суддів відповідної спеціалізації.
Згідно з вимогами пункту 2 розділу VII вищевказаного Положення, збори суддів вищих спеціалізованих судів, судів апеляційної та касаційної інстанцій визначають основний склад постійних колегій суддів, кожна в кількості трьох суддів, які мають спільні спеціалізації (спеціалізації постійної колегії). Для кожної постійної колегії суддів збори суддів відповідного суду визначають резервних суддів із числа тих, що мають спеціалізацію постійної колегії. Кількість резервних суддів постійної колегії має забезпечити виключення випадків неможливості заміни судді в колегії.
З урахуванням викладеного, враховуючи принципєдності правового статусу судді, що передбачає здійснення ним правосуддя в будь-якій справі, віднесеній до юрисдикції конкретного суду (за винятком випадків, що прямо передбачені законом), колегія суддів Верховного Суду не вбачає підстав для передачі кримінального провадження щодо ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 з Житомирського апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанції, оскільки Житомирським апеляційним судом не вичерпано процесуальних можливостей по формуванню колегії суддів для розгляду вказаного кримінального провадження, а тому подання потрібно залишити без задоволення.
Керуючись ст. 34 КПК України, Суд
постановив:
Подання Житомирського апеляційного суду про направлення кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, з Житомирського апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанції залишити без задоволення. 
Ухвала Верховного Суду набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:
 
ОСОБА_1                                      ОСОБА_2                                                ОСОБА_3