ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/19491/20                                                                   Суддя (судді) першої інстанції: Балась Т.П.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  21 травня 2021 року                                                                                            м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд в складі: головуючого - судді Лічевецького І.О., суддів - Земляної Г.В., Оксененка О.М., при секретарі - Рейтаровській О.С., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 березня 2021 року у справі за позовом Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» до Північного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі, 

ВСТАНОВИВ

Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» звернулось до суду з позовом, в якому просило визнати протиправним та скасувати висновок Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі UА-2020-02-13-002104-с, код згідно ДК 021:2015:31210000-1- Електрична апаратура для комутування та захисту електричних кіл. (Автоматичні вимикачі та запобіжники), яка проведена Комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва». 
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 грудня 2020 року зазначені позивачем причини пропуску строку звернення до суду визнані неповажними, позовну заяву залишено без руху та надано десятиденний строк для усунення її недоліків, шляхом подання до суду: заяви про поновлення строку звернення до суду з позовною заявою із зазначенням інших поважних причин його пропуску та доказів на їх підтвердження; оригіналу позовної заяви, копії позовної заяви разом з копіями доданих до позовної заяви документів для направлення відповідачам.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 березня 2021 року позовну заяву повернуто позивачу на підставі пункту 9 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, 
В апеляційній скарзі Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання, просить скасувати вказане судове рішення, поновити позивачу процесуальний строк та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом попередньої інстанції норм процесуального права, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню виходячи з наступного.
Частиною 2  статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України  (далі - КАС України) передбачено, що позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
Відповідно до пунктів 3, 5 частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує: чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).
Відповідно до частини 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Частиною третьою статті 122 КАС України передбачено, що строки для звернення до адміністративного суду для захисту прав, свобод та інтересів особи можуть встановлюватися іншими законами, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади установлює  Закон України «Про публічні закупівлі», пунктом 14 частини 1  статті 1 якого  визначено, що моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
За приписами частин 1, 3, 6 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Згідно з частиною 10 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.
Згідно частини 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Згідно із частинами 1, 2 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Відповідно до пункту 9 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.
Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (частина друга статті 123 КАС України).
Повертаючи позовну заяву суд першої інстанції виходив з того, що предметом оскарження у даній справі є висновок Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі UА-2020-02-13-002104-с.
Спірний висновок про результати моніторингу закупівлі, оголошеної позивачем, оприлюднено в електронній системі закупівель 15 травня 2020 року, отже позивач мав право оскаржити такий висновок до суду у строк до 30 травня 2020 року. 
В свою чергу, позивач звернувся з позовом 19 серпня 2020 року, тобто після закінчення встановленого Законом України «Про публічні закупівлі» строку звернення до суду. В обґрунтування причин пропуску строку звернення до суду позивач зазначав, що про наявність оскаржуваного висновку останньому стало відомо 07 серпня 2020 року, оскільки повідомлення про початок моніторингу не надійшло на електронну пошту замовника.
Судом попередньої інстанції визнано неповажними вказані позивачем причини пропуску строку звернення до суду та зазначено, що позивачем не наведено обставин, які перешкоджали йому дізнатися про публікацію висновку про результати моніторингу закупівлі та ознайомитися з оскаржуваним висновком на веб-порталі ДП «ПРОЗОРРО».
Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції виходячи з наступного.
Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Колегія суддів зазначає, що наведеними вище правовими нормами передбачено, що адміністративний суд зобов`язаний в кожному випадку з`ясувати чи дотримано особою (позивачем) строк звернення до адміністративного суду із відповідним позовом, чи є поважними підстави пропуску цього строку. 
Поважними причинами пропуску процесуального строку можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.
В даному випадку, на обґрунтування причин пропуску строку звернення до суду позивач зазначав, що про наявність оскаржуваного висновку останньому стало відомо 07.08.2020 року, у зв`язку з чим було надіслано лист до Електронного торгового майданчика SmartTender щодо причин відсутності повідомлення про моніторинг закупівлі  №UА-2020-02-13-002104-с. У вказаному листі позивач зазначав, що станом на 07.08.2020 року інформація щодо проведення моніторингу закупівлі не відображалася в особистому кабінеті замовника та не надходила на його електронну адресу.
У відповідь на запит позивача Товариство з обмеженою відповідальністю «SmartTender» листом №652 від 11.08.2020 року зазначило, що інформація про моніторинг в особистому кабінеті на ЕМ «SmartTender.biz» відображена в повній мірі. Однак, не зазначено, чи вказана інформація відображена станом на момент надання відповіді, чи вказана інформація була відображена з 15 травня 2020 року.
В свою чергу, ТОВ «SmartTender» повідомило про проведення роботи з встановлення причин не доставки повідомлення про моніторинг закупівлі. Таким чином, ТОВ «SmartTender» підтверджено факт не доставки повідомлення про моніторинг закупівлі  №UА-2020-02-13-002104-с.
Відповідно до частини 2 статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини. Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Так, Європейський суд з прав людини акцентує увагу на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Разом з тим, суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Жоффр де ля Прадель проти Франції" від 16 грудня 1992 року).
У Рішенні у справі "Белле проти Франції" від 4 грудня 1995 року Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.
Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми та їх застосування не повинні перешкоджати учасникам провадження використовувати доступні засоби захисту (Рішення у справі "Мельник проти України" від 28 березня 2006 року).
Суд апеляційної інстанції враховує, що строк на оскарження висновку про результати моніторингу закупівлі становить 10 робочих днів з дня його оприлюднення. В свою чергу, оскаржуване рішення прийнято в період дії Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30.03.2020 №540-ІХ, яким було продовжено процесуальні строки, зокрема, строки, встановлені статтею 122 КАС України, на строк дії карантину.
При цьому, судом першої інстанції правильно встановлено, що враховуючи положення Закону №731-IX процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України, в редакції  Закону № 540-IX, закінчилися 06.08.2020 року. 
Однак, колегія суддів звертає увагу, що позовна заява подана 19.08.2020 року, тобто протягом 10 робочих днів з момент закінчення процесуальних строків, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України, в редакції  Закону № 540-IX.
З огляду на те, що Інструкцією по роботі ETM SmartTender, користувачем якого є позивач, встановлено, що про початок моніторингу та усі інші дії замовник отримує повідомлення в особистий кабінет та на електронну пошту, враховуючи, що ТОВ «SmartTender» підтверджено факт не доставки позивачу повідомлення про моніторинг закупівлі  №UА-2020-02-13-002104-с, а також враховуючи тривалість пропуску строку, колегія суддів вважає помилковими висновки суду першої інстанції щодо неповажності причин пропуску позивачем строку звернення до суду.
Згідно з частиною 3 статті 312 КАС України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.
Відповідно до статті 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
Керуючись статтями 312, 315, 320, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, 

ПОСТАНОВИВ 

Апеляційну скаргу Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» задовольнити.
Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 березня 2021 року скасувати.
Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття.
Касаційна скарга на постанову суду може бути подана безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий                    суддя                                        І.О.Лічевецький

суддя                                        Г.В.Земляна

суддя                                        О.М.Оксененко