П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

08 квітня 2021 р.	м.Одеса	Справа № 540/2481/20	

Головуючий в 1 інстанції: Войтович І.І.
рішення суду першої інстанції прийнято у
м. Херсон, 28 жовтня 2020 року
          
П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
судді-доповідача:                                                    Танасогло Т.М.,
суддів:                                                             Димерлія О.О., Єщенка О.В.,
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 28 жовтня 2020 року у справі за позовом Дочірнього підприємства Торговий дім «Херсон» Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробничо-комерційна фірма «Спельта» до Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, Головного управління Державної казначейської служби України у Херсонській області, про стягнення пені за порушення строків бюджетного відшкодування,-

В С Т А Н О В И В :
У вересні 2020 року Дочірнє підприємство «Виробничо-комерційна фірма «Спельта» звернулось до Херсонського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі (надалі відповідач-1, ГУ ДПС у Херсонській області, АРК та м. Севастополі), Головного управління Державної казначейської служби у Херсонській області (надалі відповідач-2, ГУ ДКСУ у Херсонській області) у якій просить стягнути з Державного бюджету України на користь дочірнього підприємства "Торговий дім "Херсон" Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Спельта" (код ЄДРПОУ 30768893, 73000, м. Херсон, Придніпровський узвіз, будинок 1) пеню за порушення строків бюджетного відшкодування за період з 01.09.2019 по 31.08.2020 включно у розмірі 233 095, 40 грн..
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Головним управлінням ДПС у Херсонській області, АРК та м. Севастополі, яке є правонаступником Херсонської ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області та ГУ ДФС у Херсонській області, АРК та м. Севастополі, по теперішній час не вжито заходів, спрямованих на відшкодування позивачу узгодженої суми податку на додану вартість, зокрема, шляхом внесення до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування в порядку, передбаченому ст. 200 Податкового кодексу України, заяву про повернення ДП "ТД "Херсон" ТОВ "ВКФ "Спельта" суми бюджетного відшкодування ПДВ у розмірі 1 742 917,30 грн. Враховуючи викладене позивач вважає, що відповідно до приписів п. 200.23 ст. 200 ПК України на його користь підлягає стягненню з Державного бюджету України пеня за порушення строків такого відшкодування.
Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 28 жовтня 2020 року, позовну заяву задоволено. 
Стягнуто з Державного бюджету України на користь Дочірнього підприємства Торговий дім "Херсон" товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Спельта" (код ЄДРПОУ 30768893, юридична адреса: 73000, м. Херсон, Придніпровський узвіз, буд. 1) пеню за порушення строків бюджетного відшкодування за період з 01.09.2019 р. по 31.08.2020 р. включно у розмірі 233095,40 грн. (двісті тридцять три тисячі дев`яносто п`ять гривень 40 коп.).
Стягнуто з Головного управління Державної податкової служби у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі (код ЄДРПОУ 43143201, 73003, м. Херсон, просп. Ушакова, 75) за рахунок його бюджетних асигнувань на користь Дочірнього підприємства Торговий дім "Херсон" товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Спельта" (73000, м. Херсон, Придніпровський узвіз, буд. 1, код ЄДРПОУ 30768893) судовий збір в сумі 3496,43 грн. (три тисячі чотириста дев`яносто шість грн. 43 коп.).
Не погоджуючись з прийнятим рішенням, Головним управлінням ДПС у Херсонській області, АР Крим та м. Севастополі подано до суду апеляційну скаргу, у якій посилаючись на порушення судом першої інстанції під час ухвалення рішення норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції, та винести постанову, якою у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.
В обґрунтування скарги апелянт зазначив, що судом першої інстанції не було враховано факту відсутності заборгованості бюджету з відшкодування податку на додану вартість, згідно даних інтегрованої картки з податку на додану вартість станом на 01.12.2016 року у ДП «Торговий дім «Херсон» та ТОВ «ВКФ «Спельта» відсутній залишок невідшкодованої суми ПДВ по деклараціях за липень, листопад-грудень 2019 року, березень, квітень, червень-серпень 2010 року. Суми бюджетного відшкодування по вищевказаних періодах зараховано в рахунок погашення позитивних нарахувань, у відповідності до п «в» п. 87.1 ст. 87 ПК України, якою передбачено, що суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість (на підставі відповідної заяви платника) включено до переліку джерел сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків до Державного бюджету України. 
11.01.2021 року за вхід. № 387/21 від позивача у справі до суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому Підприємство зазначило про хибність доводів податкового органу через помилкове застосування норм матеріального права. Зазначає, що мотивуючи тим, що зокрема, Податковим кодексом України не передбачено, що стягнення пені, нарахованої на суму наявної бюджетної заборгованості з податку на додану вартість, здійснюється лише після фактичного отримання платником податків суми такої заборгованості, що в свою чергу, спростовує доводи контролюючих органів про те, що механізм розрахунку пені та її розмір пов`язаний з фактичним повним погашенням заборгованості. Посилання податкового органу на справу № 540/1911/19 є необґрунтованим, оскільки дана справа до спірних правовідносин відношення не має.
Відповідно до приписів ст. 311 КАС України, справа розглянута в порядку письмового провадження.
З урахуванням ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, Постановою Херсонського окружного адміністративного суду від 08.06.2017 у справі №821/1870/16, яка набрала законної сили 27.11.2017 року, встановлено наступні обставини.
У квітні 2011 року Державною податковою інспекцією у м. Херсоні було проведено позапланову невиїзну перевірку ДП ТД "Херсон" ТОВ "ВКФ "Спельта" з питань обґрунтованості відшкодування податку на додану вартість за липень, листопад, грудень 2009 року та березень, квітень, червень-серпень 2010 року, про що складено акт від 14.04.2011 № 1162/07-0/30768893.
На підставі вказаного акта перевірки 19 квітня 2011 року ДПІ у м. Херсоні прийнято податкові повідомлення-рішення №0001480700 про зменшення від`ємного значення податку на додану вартість в сумі 613868,50 грн. та № 0001470700 про зменшення суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість на загальну суму 1742917,30 грн.
Сума бюджетного відшкодування податку на додану вартість у розмірі 1742917,30грн. за липень, листопад, грудень 2009 року, березень, квітень, червень-серпень 2010 року, що підлягає відшкодуванню з Державного бюджету України на користь ДП "Торговий дім "Херсон", є узгодженою в судовому порядку.
Так, постановою Херсонського окружного адміністративного суду від 17.05.2012 року у справі № 3923/11/2170, яка набрала законної сили 12.12.2013 року, визнано протиправними і скасовані податкові повідомлення - рішення від 19.04.2011 № 0001480700 про зменшення від`ємного значення податку на додану вартість у сумі 613868,50 грн. та № 0001470700 про зменшення бюджетного відшкодування надміру сплаченого податку на додану вартість на суму 1742917,30 грн. за вказані податкові періоди.
Постановою Херсонського окружного адміністративного суду від 08.06.2017 року по справі № 821/1870/16 зобов`язано Херсонську об`єднану державну податкову інспекцію Головного управління ДФС у Херсонській області надати Управлінню Державної казначейської служби України у м. Херсоні Херсонської області висновок із зазначенням суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість у розмірі 1 742 917,30 грн. (один мільйон сімсот сорок дві тисячі дев`ятсот сімнадцять гривень тридцять копійок), що підлягає відшкодуванню з Державного бюджету України за липень, листопад, грудень 2009 року, березень, квітень, червень-серпень 2010 року на користь дочірнього підприємства "Торговий дім "Херсон" товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Спельта" (код ЄДРПОУ 30768893, юридична адреса: 73000, м. Херсон, Придніпровський узвіз, будинок 1). Стягнуто з Державного бюджету України на користь дочірнього підприємства "Торговий дім "Херсон" товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Спельта" (код ЄДРПОУ 30768893, юридична адреса: 73000, м. Херсон, Придніпровський узвіз, будинок 1) пеню за порушення строків бюджетного відшкодування за період з 17.12.2013 р. по 30.11.2016 р. у розмірі 400 785,26 грн.
Ухвалою суду від 15.05.2018 року змінено спосіб і порядок виконання постанови Херсонського окружного адміністративного суду від 08.06.2017 року, зобов`язавши Херсонську ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування в порядку передбаченому ст. 200 Податкового кодексу України, заяву про повернення дочірньому підприємству "Торговий дім "Херсон" товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Спельта" сум бюджетного відшкодування та необхідні дані щодо відшкодування дочірньому підприємству "Торговий дім "Херсон" товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Спельта" з бюджету податку на додану вартість в розмірі 1742917,30 грн., що підлягає відшкодуванню з Державного бюджету України за липень, листопад, грудень 2009 року, березень, квітень, червень-серпень 2010 року.
Ухвалою Херсонського окружного адміністративного суду від 25.05.2018 року у справі № 821/1870/16 замінено сторону у виконавчому листі, виданому Херсонським окружним адміністративним судом 21 травня 2018 року в адміністративній справі №821/1870/16, а саме: боржника - Херсонську об`єднану державну податкову інспекцію Головного управління ДФС у Херсонській області на Головне управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі. Ухвала суду набрала законної сили 25.05.2018 року.
Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 04.01.2019 року у справі № 2140/1957/18, яке набрало законної сили 29.05.2019 р., стягнуто з Державного бюджету України на користь дочірнього підприємства "Торговий дім "Херсон" товариства з обмеженою відповідальністю "Спельта" пеню за порушення строків бюджетного відшкодування за період з 01.12.2016 р. по 31.08.2018 р. включно у розмірі 886 865,06 грн.
Оскільки до теперішнього часу постанова Херсонського окружного адміністративного суду від 08.06.2017 року по справі № 821/1870/16 відповідачем-1 не виконана, позивач вважає наявними підстави для стягнення з відповідача-1 пені за порушення строків бюджетного відшкодування за період з 01.09.2019 року по 31.08.2020 року, у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом.
Вважаючи свої права порушеними та наявність підстав для стягнення з відповідача пені за порушення строків бюджетного відшкодування за період з 01.09.2019 року по 31.08.2020р., позивач звернувся до суду з даним позовом.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції посилаючись на правові висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 07.02.2018 по справі № 810/1960/16, виходив з того, що в силу приписів п.200.23 ст. 200 ПК України, не відшкодовані платнику податку протягом встановленого строку суми, вважаються бюджетною заборгованістю, за стягненням яких платник податку має право в будь-який момент після виникнення такої бюджетної заборгованості звернутися до суду та нарахувати пеню на суму такої заборгованості. Оскільки, ні Херсонською ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області, ні ГУ ДФС у Херсонській області, АР Крим, та м. Севастополі, ні ГУ ДПС у Херсонській області, АР Крим, та м. Севастополі не внесені дані до Реєстру щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника податку. Крім того, відповідачем не надано доказів складення висновку про суму бюджетного відшкодування для його надання органу Держказначейства до 01.04.2017 р. З огляду на вказані обставини та приписи чинного законодавства суд дійшов висновку про наявність правових підстав для стягнення на користь позивача з Державного бюджету України пені за період з 01.09.2019 р. по 31.08.2020 р. включно за порушення строків бюджетного відшкодування податку на додану вартість в сумі 1 742 917,30 грн. Загальна сума пені, яка підлягає стягненню з Державного бюджету України на користь позивача за порушення строків бюджетного відшкодування податку на додану вартість за період з 01.09.2019 р. по 31.08.2020 р. становить 233095,40 грн., що співпадає з розрахунком позивача.
Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, вважає його обґрунтованим, виходячи з наступного.
Згідно з ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
За визначенням, наведеним у пп.14.1.18 п.14.1 ст.14 ПК України (у редакції, чинній до 01.01.2017), бюджетне відшкодування - це відшкодування від`ємного значення податку на додану вартість на підставі підтвердження правомірності сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість за результатами перевірки платника, у тому числі автоматичне бюджетне відшкодування у порядку та за критеріями, визначеними у розділі V цього Кодексу.
Відповідно до п. 200.7 ст.200 ПК України Платник податку, який має право на отримання бюджетного відшкодування та прийняв рішення про повернення суми бюджетного відшкодування, подає відповідному контролюючому органу податкову декларацію та заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, яка відображається у податковій декларації.
Пунктом 200.8 ст. 200 ПК України передбачено, що до податкової декларації платником податків додаються розрахунок суми бюджетного відшкодування та оригінали митних декларацій. У разі якщо митне оформлення товарів, вивезених за межі митної території України, здійснювалося з використанням електронної митної декларації, така електронна митна декларація надається контролюючим органом за місцем митного оформлення контролюючому органу за місцем обліку такого платника податків в порядку, затвердженому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації електронного підпису відповідно до закону.
Згідно п.200.10 ст. 200 ПК України, протягом 30 календарних днів, що настають за граничним терміном отримання податкової декларації, контролюючий орган проводить камеральну перевірку заявлених у ній даних.
Платники податку, які мають право на бюджетне відшкодування відповідно до цієї статті та подали заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, отримують таке бюджетне відшкодування в разі узгодження контролюючим органом заявленої суми бюджетного відшкодування за результатами камеральної перевірки, а у випадках, визначених пунктом 200.11 цієї статті, - за результатами перевірки, зазначеної у такому пункті, що проводяться відповідно до цього Кодексу.
Контролюючий орган має право протягом 60 календарних днів, що настають за граничним строком подання податкової декларації, а в разі якщо така податкова декларація надана після закінчення граничного строку - за днем її фактичного подання провести документальну перевірку платника податку в разі, якщо розрахунок суми бюджетного відшкодування було зроблено за рахунок від`ємного значення, сформованого за операціями: за періоди до 1 липня 2015 року, що не підтверджені документальними перевірками; з придбання товарів/послуг за період до 1 січня 2017 року у платників податку, що використовували спеціальний режим оподаткування, визначений відповідно до статті 209 цього Кодексу (п.200.11 ст.200 ПК України).
Згідно із п. п. «ґ» п.200.12 ст.200 Податкового кодексу України зазначена у заяві сума бюджетного відшкодування вважається узгодженою в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування з дня визнання протиправним та/або скасування податкового повідомлення-рішення.
Пунктом 200.12 ст. 200 Податкового кодексу України, передбачено, що у випадках, передбачених підпунктами «а», «г» і «ґ» цього пункту, інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму відображається в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування контролюючим органом на наступний робочий день після виникнення такого випадку. Узгоджена сума бюджетного відшкодування стає доступною органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, для виконання на наступний операційний день за днем її відображення в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування та перераховується органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, у строки, передбачені пунктом 200.13 цієї статті, на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до Державного бюджету України.
Згідно п.200.13 ст. 200 ПК України, на підставі отриманого висновку відповідного контролюючого органу орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, видає платнику податку зазначену в ньому суму бюджетного відшкодування шляхом перерахування коштів з бюджетного рахунка на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку протягом п`яти операційних днів після отримання висновку контролюючого органу.
Пунктом 200.15 статті 200 ПК України, у редакції на час виникнення спірних правовідносин, у разі якщо за результатами перевірки сум податку, заявлених до відшкодування, платник податку або контролюючий орган розпочинає процедуру адміністративного або судового оскарження, контролюючий орган не пізніше наступного робочого дня після отримання відповідного повідомлення від платника або ухвали суду про порушення провадження у справі зобов`язаний повідомити про це орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів. Орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів припиняє процедуру відшкодування в частині оскаржуваної суми до набрання законної сили судовим рішенням.
Після закінчення процедури адміністративного або судового оскарження контролюючий орган протягом п`яти робочих днів, що настали за днем отримання відповідного рішення, зобов`язаний подати органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів висновок із зазначенням суми податку, що підлягає відшкодуванню з бюджету.
У разі неузгодження контролюючим органом суми податку, заявленої до відшкодування, або її частини зобов`язання з бюджетного відшкодування податку в частині неузгодженої суми виникає з дня закінчення процедури адміністративного або судового оскарження, за результатами якої прийнято рішення на користь платника податків.
Згідно п.200.23 ст.200 Податкового кодексу України, суми податку, не відшкодовані платникам протягом визначеного цією статтею строку, вважаються заборгованістю бюджету з відшкодування податку на додану вартість. На суму такої заборгованості нараховується пеня на рівні 120 відсотків облікової ставки Національного банку України, встановленої на момент виникнення пені, протягом строку її дії, включаючи день погашення.
Проаналізувавши вищенаведені норми, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що передбачене у законі право платника податку на додану вартість отримати підтверджене контролюючим органом унаслідок перевірки бюджетне відшкодування на поточний банківський рахунок в обслуговуючому банку протягом п`яти операційних днів після отримання органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, висновку контролюючого органу, є безумовним. Закон визнає заборгованістю бюджету з відшкодування ПДВ не відшкодовані платнику протягом передбаченого законом строку суми ПДВ і передбачає нарахування на таку заборгованість пені на рівні 120 відсотків облікової ставки Національного банку України, встановленої на момент виникнення пені, протягом строку її дії, включаючи день погашення.
Неподання органом державної податкової служби після закінчення перевірки до органу Державного казначейства України висновку із зазначенням суми, що підлягає відшкодуванню з бюджету, та непогашення у зв`язку з цим заборгованості бюджету з ПДВ, не позбавляє платника податку права пред`явити вимоги про стягнення зазначеної пені.
Аналогічна правова позиція висловлена в постанові Верховного Суду України від 03.06.2014 року у справі № 21-131а14.
На час виникнення спірних правовідносин Податковим кодексом України був закріплений обов`язок контролюючого органу вчинити відповідні дії, направлені на відшкодування платнику податків суми узгодженого податку на додану вартість.
21.12.2016 року Верховною Радою України прийнято Закон України "Про внесення змін до ПК України щодо покрашення інвестиційного клімату в Україні", який набрав чинності 01.01.2017 року. Вказаним законом змінений порядок здійснення бюджетного відшкодування, який вже не передбачає надання контролюючим органом висновку про відшкодування та його направлення до органу державного казначейства, оскільки таке відшкодування здійснюється в автоматичному порядку на підставі інформації, відображеної в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.
Пунктами 52 та 56 підрозділу 2 Розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України, якими цей підрозділ був доповнений Законом № 1797, визначено, що до 10 січня 2017 року центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, зобов`язаний на підставі реєстрів заяв про повернення суми бюджетного відшкодування платникам податку, які відповідають та які не відповідають критеріям, визначеним пунктом 200.19 статті 200 цього Кодексу, в редакції, що діяла до 1 січня 2017 року, сформувати єдиний Реєстр заяв про повернення суми бюджетного відшкодування у хронологічному порядку їх надходження.
Формування, ведення, бюджетне відшкодування та офіційне публікування Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування, зазначеного у цьому пункті, здійснюються у порядку, визначеному статтею 200 цього Кодексу.
До 1 лютого 2017 року центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, формує у хронологічному порядку надходження заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість Тимчасовий реєстр заяв про повернення суми бюджетного відшкодування, поданих до 1 лютого 2016 року, за якими станом на 1 січня 2017 року суми податку на додану вартість не відшкодовані з бюджету.
Формування, ведення та офіційне публікування Тимчасового реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування, зазначеного у цьому пункті, здійснюються у порядку, визначеному статтею 200 цього Кодексу.
Постановою Кабінету Міністрів України від 25.01.2017 року № 26 затверджений Порядок ведення Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, який, згідно з пунктом 3 Постанови, набирає чинності з 1 квітня 2017 року.
Постановою встановлено, що до набрання чинності Порядком бюджетне відшкодування сум податку на додану вартість за заявами, включеними до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, сформованого згідно з пунктом 52 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України, здійснюється у порядку, що діяв до 1 січня 2017 року.
Пунктом 12 Порядку № 26 передбачено, що узгоджена сума бюджетного відшкодування стає доступною органу Казначейства для виконання на наступний операційний день за днем її відображення в Реєстрі та перераховується органом Казначейства у строки, передбачені пунктом 200.13 статті 200 Податкового кодексу України, на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету.
У зв`язку з набранням чинності Порядком № 26, з 01.04.2017 року втратив чинність Порядок ведення реєстрів заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 22 лютого 2016 року № 68, який передбачав, що реєстри формуються ДФС за даними: прийнятих територіальними органами ДФС податкових декларацій з податку на додану вартість (далі - податкові декларації) або уточнюючих розрахунків з податку на додану вартість (далі - уточнюючі розрахунки), передбачених абзацом четвертим пункту 50.1 статті 50 Кодексу, та заяв, поданих у складі податкових декларацій або уточнюючих розрахунків; податкової інформації, зібраної та отриманої органами доходів і зборів, відповідно до глави 7 Кодексу.
Відповідно до п. 10 Порядку № 68 передбачено, що друга частина реєстрів містить інформацію, зокрема, про: зазначену у заяві суму податку, заявлену до бюджетного відшкодування на рахунок платника податку в банку; дату узгодження територіальним органом ДФС зазначеної у заяві суми податку, що підлягає бюджетному відшкодуванню.
Отже, Реєстри заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, які діяли як до 01.04.2017 року, так і після цієї дати, передбачають його інформаційне наповнення, зокрема, внесення інформації про узгоджену суму бюджетного відшкодування, яка підлягає перерахуванню платнику податків, саме контролюючими органами.
При цьому, у разі внесення заяви про бюджетне відшкодування до Реєстру відповідно до Порядку № 68, який діяв до 01.04.2017 року, відповідна інформація мала бути включена у сформований до 10.01.2017 року єдиний Реєстр заяв про повернення суми бюджетного відшкодування та у Тимчасовий реєстр заяв про повернення суми бюджетного відшкодування, поданих до 1 лютого 2016 року, за якими станом на 1 січня 2017 року суми податку на додану вартість не відшкодовані з бюджету.
Бюджетне відшкодування за такими заявами до 01.04.2017 року мало здійснюватися у раніше визначеному порядку, тобто зі складанням контролюючим органом відповідного висновку та його наданням територіальному органу Державної казначейської служби України.
Водночас, з 01.04.2017 року передумовою для отримання платником податків належної йому суми бюджетного відшкодування є відображення органом ДФС в Реєстрі інформації про її узгодження.
З матеріалів справи вбачається, що сума бюджетного відшкодування податку на додану вартість у розмірі 1742917,30грн. за липень, листопад, грудень 2009 року, березень, квітень, червень-серпень 2010 року, що підлягає відшкодуванню з Державного бюджету України на користь ДП "Торговий дім "Херсон", є узгодженою в судовому порядку.
Однак, як було вірно встановлено судом першої інстанції, ні Херсонською ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області, ні ГУ ДФС у Херсонській області, АР Крим, та м. Севастополі, ні ГУ ДПС у Херсонській області, АР Крим, та м. Севастополі не внесені дані до Реєстру щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника податку.
До суду не надано доказів складення висновку про суму бюджетного відшкодування для його надання органу Держказначейства до 01.04.2017 р.
Як зазначалось вище, пунктом 200.23 статті 200 ПК України встановлено, що суми податку, не відшкодовані платникам протягом визначеного цією статтею строку, вважаються заборгованістю бюджету з відшкодування податку на додану вартість. На суму такої заборгованості нараховується пеня на рівні 120 відсотків облікової ставки Національного банку України, встановленої на момент виникнення пені, протягом строку її дії, включаючи день погашення.
Отже, не відшкодовані платнику податку протягом встановленого строку суми, вважаються бюджетною заборгованістю, за стягненням яких платник податку має право в будь-який момент після виникнення такої бюджетної заборгованості звернутися до суду та нарахувати пеню на суму такої заборгованості.
Аналогічний висновок викладений в постанові Верховного Суду від 07.02.2018 по справі № 810/1960/16.
Враховуючи викладені вище приписи чинного законодавства та встановлені спірні обставини у справі, колегія суддів вважає обгрунтованим висновок суду попередньої інстанції про наявність правових підстав для стягнення на користь позивача з Державного бюджету України пені за період з 01.09.2019 р. по 31.08.2020 р. включно за порушення строків бюджетного відшкодування податку на додану вартість в сумі 1 742 917,30 грн., яка є узгодженою в судовому порядку.
Загальна сума пені, яка підлягає стягненню з Державного бюджету України на користь позивача за порушення строків бюджетного відшкодування податку на додану вартість за період з 01.09.2019 р. по 31.08.2020 р. становить 233095,40 грн., що співпадає з розрахунком позивача. 
Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 6 Кодексу адміністративного судочинства України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.
Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
ЄСПЛ у рішенні у справі «Інтерсплав проти України» від 09 січня 2007 року зазначив, що юридична особа-платник податку на додану вартість мала достатньо підстав сподіватись на відшкодування цього податку, так само як і на компенсацію за затримку його виплати, та встановив, що заявник мав захищений статтею 1 Першого протоколу до Конвенції майновий інтерес (Intersplav v. Ukraine, заява № 803/02, § 31-32). ЄСПЛ констатував порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції у справі з огляду на постійні затримки відшкодування і компенсації ПДВ у поєднанні із відсутністю ефективних засобів запобігання або припинення такої адміністративної практики, та зазначив, що і стан невизначеності щодо часу повернення коштів заявника порушували «справедливий баланс» між вимогами публічного інтересу та захистом права на мирне володіння майном (§ 40).
Суд апеляційної інстанції не бере до уваги посилання апелянта на те, що сам порядок отримання платником податків сум пені за невчасне бюджетне відшкодування не визначено, оскільки вказана обставина не може слугувати причиною порушення права позивача, встановленого п. 200.23 ст.200 Податкового кодексу України, на стягнення пені на рівні 120 відсотків облікової ставки НБУ.
Інші доводи апеляційної скарги є несуттєвими, не спростовують правильність доводів, яким мотивовано судове рішення, зводяться по суті до переоцінки проаналізованих судом доказів та не дають підстав вважати висновки суду першої інстанції помилковими.
Відтак, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не спростовують правильності висновків суду першої інстанції і не дають підстав для висновку про помилкове застосування судом першої інстанції норм матеріального або процесуального права, яке призвело б до неправильного вирішення справи.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Враховуючи все вищевикладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та ухвалено судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому, відповідно до ст.316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції залишає вказану апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін.
Керуючись ст. ст. 241-243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 326, 328, 329 КАС України, апеляційний суд, –
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній республіці Крим та м.Севастополі - залишити без задоволення.
Рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 28 жовтня 2020 року у справі № 540/2481/20- залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий суддя 	 	Танасогло Т.М.	
Судді	    	Димерлій О.О.    Єщенко О.В.