П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  240/11552/20 
Головуючий суддя 1-ої інстанції - Шимонович Р.М.   
Суддя-доповідач -  Біла Л.М.   
03 червня 2021 року
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Білої Л.М. 
суддів:  Курка О. П.  Гонтарука В. М. , 

розглянувши  в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління Держпраці у Житомирській області на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 27 листопада 2020 року у справі за адміністративним позовом Управління Держпраці у Житомирській області до Дочірнього підприємства "Пропан" про застосування заходів реагування, 
В С Т А Н О В И В :
В липні 2020 року Управління Держпраці у Житомирській області звернулося до суду із позовом до Дочірнього підприємства "Пропан" про застосування заходів реагування.
Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 27 листопада 2020 року у задоволенні позову відмовлено.
Не погоджуючись із прийнятим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вищевказане рішення та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.
В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору.
У відзиві на апеляційну скаргу відповідач заперечив проти доводів апелянта та просив відмовити в задоволенні апеляційної скарги.
Оскільки предметом оскарження є рішення суду першої інстанції ухвалене у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження у відповідності до п. 3 ч. 2 ст. 311 КАС України.
Переглянувши судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального та процесуального права, апеляційний суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги з огляду на таке.
Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджується, що згідно направлення на проведення перевірки № 741/09 від 06.07.2020 та наказу № 850 від 06.07.2020 посадовими особами Управління Держпраці у Житомирській області проведено планову перевірку Дочірнього підприємства "Пропан", а саме: ТП 10/0,4 кВ АДРЕСА_1 ; Базу зберігання ГНС; Черняхівський газонаповнювальний пункт; компресорний цех на території ГНС; електрогосподарство (0,4 КВ) ГНС ГНП; АГЗП м. Баранівка, вул. Дубрівське шосе, 2; АГЗП м. Чуднів, вул. Житомирська, 2; АГЗП м. Бердичів, вул. Житомирська, 98А; АГЗП с. Старий Любар, Любарський район вул. Перемоги, 40 на предмет дотримання вимог законодавчих та нормативно- правових актів з охорони праці та промислової безпеки, виконання робіт з підвищеною небезпекою та експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, безпечного поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, а також ведення робіт, пов`язаних з геологічним вивченням надр, їх використання та охороною, використанням і переробкою мінеральної сировини, гігієни праці, зайнятість населення, зайнятість і працевлаштування осіб з інвалідністю. 
Відповідно  до вимог статті 7 Закону №877-V результати проведеної перевірки оформлені актом від 17.07.2020 №741/09-2545.
У зв`язку із виявленням з боку відповідача порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, зафіксованих в акті від 17.07.2020 №741/09-2545, позивач звернувся до суду з даним позовом, у якому просить застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду  до Дочірнього підприємства "Пропан", ТП 10/0,4кВ № 18; Базу зберігання ГНС; Черняхівський газонаповнювальний пункт; компресорний цех на території ГНС; електрогосподарство (0,4 КВ) ГНС ГНП; АГЗП м. Баранівка, вул. Дубрівське шосе, 2; АГЗП м. Чуднів, вул. Житомирська, 2; АГЗП м. Бердичів, вул. Житомирська, 98А; АГЗП с. Старий Любар, Любарський р-н, вул. Перемоги, 40, а саме: заборонити виконання робіт підвищеної небезпеки, експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки в частині:  Автомобільний газозаправний пункт (АГЗП) м. Баранівка, вул. Дубрівське шосе, 2 (посудина ЗВГ зав. №28065); Автомобільний газозаправний пункт (АГЗП) АГЗП м. Чуднів, вул. Житомирська, 18 (посудина зав. №17669); Автомобільний газозаправний пункт (АГЗП) с. Старий Любар, вул. Перемоги, 40 (посудина зав. № 28079); Автомобільний газозаправний пункт (АГЗП) м. Бердичів, вул. Житомирська, 98а (посудини зав. №№ 21275,21969); Резервуарів ЗВГ автомобільних цистерн зрідженого газу (АЦЗГ) -3шт: зав.№693 об`ємом 15мЗ, зав. №253 об`ємом 9,67мЗ, зав. № 99 об`ємом 7.25мЗ Черняхівський газонаповнювальний пункт (ГНП); Черняхівський газонаповнювальний пункт (ГНП) с.м.т. Черняхів, вул. Коростенська, 105;
Посудини, що працюють під тиском ємністю 100 м.куб. зав. № 140436,140431,310376, 140435, 140432, 140434, 140437, 310375, 140433, 310379, 12160, 12256, 12195, 12252, 12227, 12196,12254,12231,12230, 12253,12159, 12255, 12191,12229, 12232, 12193, 12190, 12192, 12228, 12194 База зберігання ГНС (с. Станішівка, 13-й км. траси Житомир- Сквира); Компресорний цех ГНС (с. Станішівка, 13-й км траси Житомир-Сквира); ГНС (с.Станишівка, 13-й км траси Житомир-Сквира) ГНП (с.м.т.Черняхів, вул.Коростенська, 105) АГЗП (м.Андрушівка, вул.Лисенка, 12); АГЗП (м.Олевськ, вул.Промислова, 62); АГЗП (м.Попільня, вул.Каштанова, 102); АГЗП (с.м.т.Ружин, вул.Київська, 29).
Відсторонення від виконання робіт наповнювачів балонів: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , випробувачів балонів ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та операторів АГЗП в: м. Бердичів ( ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 ); с.м.т.Любар ( ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 ); м. Баранівка ( ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 ); Андрушівка ( ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 ); м. Попільня ( ОСОБА_25 ); м. Чуднів ( ОСОБА_26 , ОСОБА_27 ); с.м.т. Олевськ ( ОСОБА_28 , ОСОБА_29 ); с.м.т. Ружин ( ОСОБА_30 , ОСОБА_31 ) до усунення порушень, зазначених в акті перевірки від 17.07.2020 №№741/09-2545 .
Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив із того, що при обранні заходу реагування, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами. Крім того, мають бути враховані не лише обставини і підстави, які спонукали позивача як суб`єкта владних повноважень звернутися до суду з позовом про застосування заходів реагування, але і ті, які існують на час ухвалення судового рішення.
Переглядаючи оскаржуване судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіряючи дотримання судом першої інстанцій норм процесуального права при встановленні фактичних обставин у справі та правильність застосування ним норм матеріального права, колегія суддів виходить із наступного.
Відповідно до частини 3 статті 43 Конституції України кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом.
Основні положення щодо реалізації конституційного права працівників на охорону їхнього життя і здоров`я в процесі трудової діяльності, на належні, безпечні і здорові умови праці визначені у Законі України від 14 жовтня 1992 року №2694-XII "Про охорону праці" (далі - Закон № 2694-ХІІ) .
Цей Закон передбачає принципи, на яких базується державна політика в галузі охорони праці, у тому числі: пріоритет життя і здоров`я працівників, повна відповідальність роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці; підвищення рівня промислової безпеки шляхом забезпечення суцільного технічного контролю за станом виробництв, технологій та продукції, а також сприяння підприємствам у створенні безпечних та нешкідливих умов праці (стаття 4 Закону).
Частиною першою статті 13 Закону № 2694-ХІІ передбачено, що роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці.
З цією метою роботодавець забезпечує функціонування системи управління охороною праці, у тому числі: забезпечує належне утримання будівель і споруд, виробничого обладнання та устаткування, моніторинг за їх технічним станом; організовує проведення аудиту охорони праці, лабораторних досліджень умов праці, оцінку технічного стану виробничого обладнання та устаткування, атестацій робочих місць на відповідність нормативно-правовим актам з охорони праці в порядку і строки, що визначаються законодавством, та за їх підсумками вживає заходів до усунення небезпечних і шкідливих для здоров`я виробничих факторів; (частина друга статті 13 Закону України "Про охорону праці").
Частиною третьою статті 13 Закону № 2694-ХІІ визначено, що роботодавець несе безпосередню відповідальність за порушення зазначених вимог.
У частині першій статті 38 Закону України "Про охорону праці" закріплено, що державний нагляд за додержанням законів та інших нормативно-правових актів про охорону праці здійснює, зокрема, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, яким відповідно до Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року № 96, є Державна служба України з питань праці (Держпраці), яка здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.
За приписами Положення про Управління Держпраці, Управління відповідно до покладених на нього завдань здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням законодавства з охорони праці, гігієни праці, промислової безпеки, безпеки робіт у сфері поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, у тому числі з питань монтажу, ремонту, реконструкції, налагодження і безпечної експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів виробництва і машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки та організації проведення навчання (в тому числі спеціального) і перевірки знань з питань охорони праці; навчання працівників у сфері поводження з вибуховими матеріалами та перевірки їх знань.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05 квітня 2007 року №877-V (далі - Закон № 877-V).
За визначенням, наведеним у ст. 1 Закону №877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Відповідно до частини 1 та 4 статті 4 Закону № 877-V, державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа. Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю).
Згідно статті 1 цього Закону, заходами державного нагляду (контролю) є планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
За змістом частин 6, 7 статті 7 Закону № 877-V за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис. Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання- юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Частиною 5 статті 4 Закону № 877-V врегульовано, що виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.
Як вбачається з матеріалів справи, підставою для звернення позивача до суду з даним позовом слугували виявленні у акті  від 17.07.2020 №№741/09-2545  порушення.
В той же час, під час розгляду справи судом першої інстанції встановлено, що відповідачем на виконання чотирьох приписів №741/09-2570 від 17.07.2020, 741/09-2539 від 17.07.2020, №741/09-2543 від 17.07.2020, №741/09-2545 від 17.07.2020, складених посадовими особами відповідача на підставі акту перевірки від 17.07.2020 №741/09-2545 вчинено дії на усунення зазначених в приписах недоліків,  про що  позивача повідомлено листами №481 від 29.07.2020, №482 від 29.07.2020, №509 від 17.08.2020, №510 від 17.08.2020. Крім того, підприємство у вказаних листах просило направити інспекторів для здійснення повторної перевірки стану усунення порушень, зазначених у приписах. 
Вищезазначене не спростовано та не заперечується позивачем.
Як встановлено судом, після отримання листів, Управлінням видано накази про проведення позапланованих заходів державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів у вигляді перевірки з питань додержання вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки в частині усунення порушень, вказаних у приписах. 
На підставі вказаних наказів проведені позапланові перевірки ДП "Пропан" за результатами яких, станом на 04.09.2020  підтверджено усунення недоліків по трьом приписам, а саме: №741/09-2539 від 17.07.2020, №741/09-2545 від 17.07.2020, №741/09-2570 від 17.07.2020.
Також позивачем було заплановано проведення позапланового заходу в частині усунення порушень, вказаних у четвертому приписі №741/09-2543 від 17.07.2020 у період після 08.09.2020.
У ДП "Пропан" проведено позаплановий захід в частині усунення порушень, вказаних у приписі від 17.07.2020 року №741/09-2543 та складено за його результатами акт перевірки суб`єкта господарювання (виробничого об`єкта) від 08.09.2020 №1079/09-2543. Зокрема, у розділі V "Порушення вимог законодавства, які було виявлено під час перевірки" зазначеного акту вказано, що на момент перевірки порушення, зазначені в рядках №2-15 припису №741/09-2543 від 17.07.2020 року усунені у повному обсязі; п. 1 припису (підприємством не розроблено  та не складено декларації безпеки наявних об`єктів підвищеної небезпеки) знаходиться на стадії виконання, а саме: розроблені декларації безпеки 07.09.2020 подано на розгляд в Управління Держпраці у Житомирській області.
В подальшому, на звернення ДП "Пропан" щодо розгляду декларацій безпеки об`єктів підвищеної небезпеки АГЗП, ГНС та ГНП ДП "Пропан", позивачем надісланий лист №3800 від 25.09.2020 "Щодо розгляду декларацій безпеки об`єктів підвищеної небезпеки" відповідно до якого позивачем запропоновано доукомплектувати декларації безпеки документами, а саме: нотаріально завіреними копіями: відомостями про державну реєстрацію суб`єкта господарської діяльності; передбачених законодавством дозволів та ліцензій; договору страхування цивільної відповідальності суб`єктів господарювання за шкоду, яка може бути заподіяна пожежами та аваріями на об`єктах підвищеної небезпеки; плану локалізації аварійних ситуацій і аварій на об`єкті.
У відповідь на лист №3800 від 25.09.2020 відповідач надав нотаріально засвідчені копії свідоцтва про державну реєстрацію, дозволів, ліцензій, договору страхування по об`єктах за адресами: ГНС Станишівка, с.Станишівка, Житомирський р-н, ГНП смт. Черняхів, вул.Коростенська, 105, АГЗП м. Чуднів, вул. Житомирська, 18, АГЗП смт. Ружин, вул.Київська, 74, АГЗП м.Андрушівка, вул.Лисенка, 12, АГЗП м. Баранівка, вул. Дубрівське шосе, 2,  АГЗП м.Олевськ, вул.Промислова, 62, АГЗП с. Старий Любар, вул. Перемоги,4, АГЗП м. Бердичів, вул.Житомирська, 89-а, АГЗП м.Попільня, вул.Каштанова, 102. Крім того, відповідачем надано в оригіналах плани локалізації та ліквідації аварійних ситуацій і аварій по зазначених об`єктах.
Так, згідно до п. 3 Порядку декларування безпеки об`єктів підвищеної небезпеки, затвердженого Постановою КМУ №956 від 11.07.2002 (далі-Порядок №956) суб`єкт господарювання, у власності або користуванні якого  є хоча б один об`єкт підвищеної небезпеки, організовує розроблення  і  складання декларації безпеки об`єкта підвищеної небезпеки (далі декларація безпеки) відповідно до вимог цього Порядку.  Декларація  безпеки складається за формою згідно з додатком 1  на  основі  дослідження суб`єктом господарювання ступеня небезпеки  та оцінки рівня ризику виникнення аварій (далі - рівня ризику), що пов`язані з експлуатацією цих об`єктів. 
Пунктом 5 Порядку закріплено, що декларація безпеки повинна включати:  результати всебічного дослідження ступеня небезпеки та оцінки рівня ризику;  оцінку готовності   до   експлуатації   об`єкта  підвищеної  небезпеки відповідно до вимог безпеки промислових об`єктів; перелік прийнятих  з  метою  зниження  рівня  ризику рішень і  здійснених з метою запобігання аваріям заходів;  відомості про заходи щодо локалізації і  ліквідації  можливих наслідків аварій. Для об`єкта підвищеної небезпеки, що  експлуатується  або  ліквідується, подається інформація про заходи,  що здійснюються, і  про ті, що плануються. Для об`єкта підвищеної небезпеки, що будується або  реконструюється, подається інформація про заходи, які передбачені  проектною  документацією  та  плануються  до  здійснення  під  час експлуатації. 
Окрім того, згідно  п. 7 суб`єкт  господарювання  проводить  відповідно  до  вимог  Законів  України  "Про  екологічну  експертизу", "Про  наукову  та  науково-технічну  експертизу"  і пунктів  19-27   цього   Порядку  експертизу  повноти  дослідження  ступеня  небезпеки  та  оцінки  рівня  ризику,  а  також обґрунтованості та  достатності  прийнятих  щодо зменшення рівня ризику, готовності до  дій  з  локалізації  і  ліквідації наслідків аварій рішень (далі - експертиза). 
Відповідно до п. 19 експертизу  декларації безпеки можуть проводити суб`єкти  господарювання  всіх  форм  власності,  що  займаються  науковою і  науково-технічною діяльністю у сфері безпеки промислових об`єктів,  у  тому  числі  спеціалізовані експертні організації, акредитовані  відповідно    до    вимог   Закону   України   "Про   наукову   та  науково-технічну  експертизу"  (далі  -  експертні організації). 
З матеріалів справи з`ясовано, що на виконання вказаних пунктів Порядку №956, на замовлення відповідача, ДП "Житомирський експертно-технічний центр Держпраці" проведені експертизи декларації безпеки декларації безпеки об`єктів підвищеної небезпеки, на підставі договору від 21.07.2020 №20-1823-1. 
У результаті проведення експертиз складені такі висновки: 1)№18.15.00.1344.20 декларації безпеки об`єкта підвищеної небезпеки ГНС Станишівська, с. Станишівська, Житомирський район; 2) №18.15.00.1343.00 декларації безпеки об`єкта підвищеної небезпеки ГНП, смт. Черняхів, вул. Коростенська, 105; 3) №18.15.00.1335.20 декларації безпеки об`єкта підвищеної небезпеки АГЗП м.Чуднів, вул.Житомирська,18; 4) №18.15.00.1337.20 декларації безпеки об`єкта підвищеної небезпеки АГЗП смт. Ружин, вул. Київська, 74; 5) №18.15.00.1342.20 декларації безпеки об`єкта підвищеної небезпеки АГЗП м. Андрушівка, вул. Лисенка, 12; 6) №18.15.1341.20  декларації безпеки об`єкта підвищеної небезпеки АГЗП м. Баранівка, вул. Дубрівське шосе, 2; 7) №18.15.00.1339.20 декларації безпеки об`єкта підвищеної небезпеки АГЗП м. Олевськ, вул. Промислова,62; 8)№18.15.00.1336.20 декларації безпеки об`єкта підвищеної небезпеки АГЗП АДРЕСА_2 ; 9) №15.15.00.1340.20 декларації безпеки об`єкта підвищеної небезпеки АГЗП м. Бердичів, вул. Житомирська, 89-а; 10) №18.15.00.1338.20 декларації безпеки об`єкта підвищеної небезпеки АГЗП АДРЕСА_3 .
Відповідно до п. 8 ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльність" припис-обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. 
Судом першої інстанції було вірно зазначено, що за змістом акту перевірки суб`єкта господарювання (виробничого об`єкта) від 08.09.2020 року №1079/09-2543 необхідною вимогою посадової особи Управління Держпраці у Житомирській області було розроблення та складання декларації безпеки наявних об`єктів підвищеної небезпеки. При цьому, у приписі не зазначалася вимога про долучення нотаріально засвідчених копій документів, про які йдеться у листі позивача від 25.09.2020 №3800. 
Поряд з цим, судом враховане і те, що позивачем не спростовано факт виконання вимог щодо розроблення та складання ДП "Пропан" декларації безпеки наявних об`єктів підвищеної небезпеки, як і не доведено наявності обґрунтованих підстав для застосування відповідного заходу реагування.
Так, поняття "загроза життю та/або здоров`ю людини" є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.
Відповідно до статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.
При цьому, захід реагування у вигляді заборони виконання робіт та відсторонення від робіт, на переконання колегії суддів, є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Такий висновок викладено і Верховним Судом у постанові від 26 червня 2020 року у справі  №620/1860/19 у подібних правовідносинах.
Крім того, колегія суддів повністю погоджується з позицією суду першої інстанції в тій частині, що під час прийняття судового рішення мають бути враховані не лише обставини і підстави, які спонукали позивача як суб`єкта владних повноважень звернутися до суду з позовом про застосування заходів реагування, але і ті, які існують на час ухвалення судового рішення. В протилежному випадку застосування заходів реагування, як виключного заходу, в судовому порядку поширюватиметься на всіх суб`єктів господарювання, відносно яких проведено перевірку і встановлено порушення, які за оцінкою спеціально уповноваженого органу, створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей. Втім, за своїм змістом і суттю застосування такого заходу, він застосовується до усунення виявлених порушень та існування реальної загрози життю та/або здоров`ю людей (частина п`ята  статті 4 Закону України “Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності”), у зв`язку з чим його застосування після усунення виявлених порушень втрачає той сенс, який законодавцем покладений як основа і правова підстава його застосування.
Отже, зважаючи на те, що відповідачем самостійно у повному обсязі усунено майже всі виявлені під час перевірки порушення, які були підставою для звернення до суду із вказаним позовом, то колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що на даному етапі відсутня загроза життю та здоров`ю людей, у зв`язку з чим підстави для застосування заходів реагування у сфері державного нагляду до ДП "Пропан" відсутні.
Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Вказаним вимогам судове рішення відповідає.
Колегія суддів також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Управління Держпраці у Житомирській області залишити без задоволення, а  рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 27 листопада 2020 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили в порядку та в строки, передбачені ст. 325 КАС України.

  Постанова суду складена 03 червня 2021 року (у зв`язку з перебуванням суддів Білої Л.М. у період з 05.04.2021 року по 23.04.2021 року на лікарняному, а у період з 26.04.2021 по 30.04.2021 у відпустці, ОСОБА_32 у період з 05.05.2021 року по 14.05.2021 року у відпустці).
          
Головуючий	 	 	Біла Л.М.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Курко О. П.    Гонтарук В. М.