ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

11 травня 2021 року 	м. Дніпро	справа № 160/14785/20	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Головко О.В. (доповідач),
                               суддів:  Ясенової Т.І., Суховарова А.В.,     
за участю секретаря судового засідання Троянова А.С. 

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1 
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19 січня 2021 року (суддя Олійник В.М., повний текст рішення складено 29.01.2021) в адміністративній справі
за позовом  ОСОБА_1 
до Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області
про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить: визнати протиправним та скасувати пункт 4 наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровської області № 1188к від 31.07.2020 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Павлоградського ВП ГУНП» та наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 230 о/с від 21.08.2020 в частині звільнення за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції) майора поліції ОСОБА_1 (0048758), старшого оперуповноваженого кримінальної поліції Павлоградського ВП ГУНП 21 серпня 2020 року; поновити майора поліції ОСОБА_1  (0048758) на посаді старшого оперуповноваженого кримінальної поліції Павлоградського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області з 21 серпня 2020 року; стягнути з відповідача на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 21.08.2020 по час розгляду справи та витрати на правову допомогу 5000 грн.          
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19 січня 2021 року у задоволенні позову відмовлено.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове судове рішення, яким позов задовольнити у повному обсязі. Апеляційна скарга ґрунтується на тому, що судом першої інстанції не надано належної оцінки нормам чинного законодавства, його висновки не відповідають обставинам справи, що призвело до прийняття невірного рішення. Зазначає, що відповідачем порушено процедуру проведення службового розслідування, висновки відповідача ґрунтуються виключно на матеріалах кримінального провадження. При цьому наказом про звільнення  не визначено причини його прийняття.
Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, суд апеляційної інстанції дійшов таких висновків. 
Судом встановлено, матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 на час звільнення відповідно до наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 230 о/с від 21.08.2020 обіймав посаду старшого оперуповноваженого кримінальної поліції Павлоградського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області.
До відповідача 04.06.2020 надійшла інформація, що Територіальним управлінням Державного бюро розслідувань спільно з працівниками ГУСБУ у м. Києві, Київської області та УСБУ в Дніпропетровській області у рамках кримінального провадження № 62019100000001610, відкритого 04.11.2019 за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст.  28, ч. 2 ст.  307, ч. 3 ст.  28, ч. 2 ст.  383, ч. 3 ст.  28, ч. 2 ст.  372, ч. 2 ст.  365 КК України, на підставі ухвали Голосіївського районного суду. м. Києва, проведено слідчі дії (обшуки) у адміністративній будівлі та на території Павлоградського ВП ГУНП за адресою: місто Павлоград, вул. Шевченка, буд. 51. 
Відповідно до ухвали Голосіївського районного суду м. Києва від 21.05.2020 року у справі 752/9500/20 (провадження № 1-кс/752/4007/20) досудовим розслідуванням по вищевказаному кримінальному провадженню встановлено, що на території Дніпропетровської області діє організовано група осіб, до складу якої входять поліцейські Павлоградського ВП ГУНП, зокрема і майор поліції ОСОБА_1 .
Досудовим розслідуванням встановлено, що у 2019-2020 роках працівниками Павлоградського ВП ГУНП, зокрема і майором поліції ОСОБА_1 , неодноразово здійснювалися дії з метою штучного підвищення особистих показників у роботі щодо розкриття та розслідування злочинів проти власності, громадської безпеки і злочинів у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів за для одержання в майбутньому переваг і преференцій перед керівництвом ГУНП з метою швидкого розкриття та завершення досудового розслідування шляхом штучного збільшення направлених обвинувальних актів до суду, здійснювалися незаконні дії, направлені на притягнення до кримінальної відповідальності вказаних осіб, які проживають на території міста Павлограда та району, шляхом штучного    створення    доказів    обвинувачення    та    фальсифікації офіційних документів. 
Під час досудового розслідування в кримінальному провадженні № 62019100000001610 від 04.11.2019 зафіксовані факти штучного створення доказів обвинувачення та фальсифікації офіційних документів, що призвело до притягнення завідомо невинних до кримінальної відповідальності, а також зафіксовані факти перевищення влади або службових повноважень, що супроводжувалися насильством та погрозою застосування насильства із застосуванням спеціальних засобів вказаними поліцейськими.
Фігурантів кримінального провадження – поліцейських Павлоградського ВП ГУНП, 04.06.2020 затримано в порядку  ст. 208 КПК України  за підозрою у вчиненні вищевказаних злочинів, та у цей же день оголошені повідомлення про підозри.
Згідно з наказом ГУ НП в Дніпропетровській області № 949 від 04.06.2020, з метою повного та всебічного з`ясування обставин надзвичайної події, призначено службове розслідування за фактом надзвичайної події за участю окремих поліцейських Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області.
Наказом ГУНП в Дніпропетровській області № 1077 від 01.07.2020 продовжено строк проведення службового розслідування до 03.08.2020.
За результатами проведеного службового розслідування складено висновок від 31.07.2020, в якому зафіксовано інформацію щодо обставин порушення кримінального провадження № 62019100000001610. Дисциплінарна комісія дійшла висновку, що факти порушень службової дисципліни, що призвели до надзвичайної події за участю окремих поліцейських Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області, знайшли своє об`єктивне підтвердження, в діях таких поліцейських встановлено дисциплінарний проступок. Порушення службової дисципліни виразилося у недотриманні принципів діяльності поліції та вчиненні дій, несумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського, приниженні авторитету та рівня довіри населення до органу Національної поліції України.
Висновок також містить пропозицію застосувати до майора поліції ОСОБА_1 (0048758), старшого оперуповноваженого кримінальної поліції Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_1 , дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції за порушення службової дисципліни, недотримання вимог п.п. 1, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.п. 1, 2 ч. 1  ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, абз. 1, 2 п. 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених  наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179.
Наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 31.07.2020 № 1188к до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, в якому викладені обґрунтовані мотиви його прийняття.
Згідно з наказом № 230 о/с від 21.08.2020 позивача звільнено зі служби з 21 серпня 2020 року.
Надаючи оцінку правомірності оскаржуваних наказів в частині ОСОБА_1 , суд апеляційної інстанції зазначає, що відповідно до пунктів 1, 2 частини 1  статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень  Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Статтею 19 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Пунктом 6 частини 1  статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» службова дисципліна - дотримання поліцейським  Конституції  і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. 
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Згідно зі ст. 12 Закону дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції. 
Статтею 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
За приписами стаття 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за № 1355/32807, затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, за приписами якого службове розслідування призначається за наявності даних про внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право, зокрема, надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.
Розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.
Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом, зокрема: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи.
У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.
Аналіз наведених норм права та встановлених обставин справи дає можливість дійти висновку, що відповідачем було призначено та проведено службове розслідування відповідно до вимог закону.
Суд апеляційної інстанції також зазначає, що з аналізу вищенаведених правових норм випливає, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки.
Дискредитація звання рядового і начальницького складу національної поліції за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.
Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Аналогічна правова позиція викладена й у постановах Верховного Суду: від 05.05.2019 у справі № 825/1902/16, від 17.07.2019 у справі № 806/2555/17, від 07.03.2019 у справі № 819/736/18, від 26.01.2021 № 2140/1342/18.
Підставою для звільнення позивача зі служби в поліції стало вчинення останнім дисциплінарного проступку у вигляді грубого порушення службової дисципліни та вчинення дій, які дискредитують звання працівника поліції, що прямо передбачено в наказі від 31.07.2020 № 1188к, на підставі якого, в свою чергу, прийнятий кадровий наказ № № 230 о/с від 21.08.2020. Як зазначено вище, оскаржуваний наказ № 1188к містить ґрунтовні підстави для його прийняття, що спростовує доводи апелянта про незрозумілість підстав звільнення.
При цьому суд звертає увагу, що висновки відповідача ґрунтуються, насамперед, на матеріалах кримінального провадження № 62019100000001610, що давало достатні підстави для їх здійснення. 
Додатково суд апеляційної інстанції зазначає, що чинне законодавство покладає на поліцейського обов`язок бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог Присяги працівника поліції, статутів, наказів, норм моралі, етичної поведінки поліцейських.
Таким чином позивач був зобов`язаний не допускати вчинків, що ганьблять звання працівника поліції або підривають авторитет поліції, так само як не допускати інші взаємовідносини з третіми особами, які носять корисливий або протиправний характер.
З огляду на встановлені в ході службового розслідування обставини, суд апеляційної інстанції доходить висновку, що застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є правомірним і пропорційним, адже оцінка дій ОСОБА_1 була проведена відповідачем на підставі матеріалів кримінального провадження, в яких зафіксовані обставини, які виявлені в рамках кримінального провадження № 62019100000001610.
При цьому суд апеляційної інстанції не знаходить обґрунтованими доводи позивача, що сам факт порушення кримінального провадження до ухвалення вироку у справі не може бути підставою для звільнення поліцейського зі служби, адже підставою для звільнення позивача стало не вчинення злочину, а порушення службової дисципліни та присяги поліцейського.
Аналогічного висновку дійшов й суд касаційної інстанції під час розгляду справи у подібних правовідносинах у справі № 2140/1342/18.
Враховуючи сукупність викладених обставин, суд апеляційної інстанції доходить висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову ОСОБА_1 . Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують.
Рішення суду першої інстанції ухвалене з правильним застосуванням норм матеріального і процесуального права, підстави для його скасування відсутні.

Керуючись ст.ст. 243, 316, 322 Кодексу адміністративного судочинства України суд, -

п о с т а н о в и в :

                              Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19 січня 2021 року в адміністративній справі № 160/14785/20 залишити без змін.
Постанова суду набирає законної сили з 11 травня 2021 року та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повної постанови у випадках, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.
Повна постанова складена 11 травня 2021 року.
   
Головуючий - суддя                                                                      О.В. Головко 

                               суддя                                                                      Т.І. Ясенова 

                               суддя                                                                      А.В. Суховаров