СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
проспект Незалежності, 13, місто Харків, 61058

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" травня 2021 р.                                                                         Справа № 905/3/21  

Колегія суддів у складі: головуючий суддя Шевель О.В., суддя               Крестьянінов О.О., суддя  Фоміна В.О., 
за участю секретаря судового засідання Бессонової О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" (вх.933 Д/3) на ухвалу Господарського суду Донецької області від 15.02.2021, постановлену суддею Огороднік Д.М. у приміщенні Господарського суду Донецької області 15.02.2021 о 15:39 год. (повний текст ухвали складено та підписано 22.02.2021) у справі №905/3/21
за заявою боржника: Приватного акціонерного товариства “Машинобудівний завод “Вістек”, м. Бахмут Донецької області, 
про банкрутство, 
ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 15.02.2021 відкрито провадження у справі №905/3/21 про банкрутство Приватного акціонерного товариства "Машинобудівний завод "Вістек" (надалі – ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек", боржник), введено мораторій на задоволення вимог кредиторів, введено процедуру розпорядження майном та призначено розпорядником майна боржника арбітражного керуючого Паркулаба Володимира Григоровича.
Не погодившись із вищевказаною ухвалою, Публічне акціонерне товариство "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" (надалі – ПАТ "Промінвестбанк", Банк) як особа, яка не брала участь в розгляді справи, але вважає, що суд першої інстанції вирішив питання про її права, інтереси та обов`язки звернулось до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Донецької області від 15.02.2021 у справі №905/3/21 та ухвалити нове судове рішення, яким заяву ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек" про відкриття провадження у справі про банкрутство залишити без задоволення та відмовити заявнику у відкритті провадження у справі про банкрутство.
Звертаючись до суду з апеляційною скаргою, заявник посилається на порушення місцевим судом норм матеріального та процесуального права, неповне встановлення обставин, що мають значення для справи, та на невідповідність висновків суду, обставинам справи.
Обґрунтовуючи своє право на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду Донецької області від 15.02.2021 заявник вказує, що ПАТ "Промінвестбанк" є забезпеченим кредитором боржника і з моменту відкриття провадження у справі про банкрутство права забезпеченого кредитора можуть вважатися порушеними, оскільки після порушення провадження у справі про банкрутство пред`явлення забезпеченими кредиторами вимог до боржника та їх задоволення може відбуватися лише у порядку, передбаченому Кодексом України з процедур банкрутства та в межах провадження у справі про банкрутство, тому забезпечені кредитори набувають статусу учасника провадження у справі про банкрутство з моменту відкриття такого провадження, а відтак, набувають і процесуальне право на оскарження ухвали про відкриття провадження у справі про банкрутство.
В обґрунтування підстав для скасування ухвали місцевого суду скаржник зазначає, що місцевий господарський суд неправильно визначив вартість активів боржника, яка насправді складає 201734624,00 грн. (вартість заставного майна, що перебуває в заставі ПАТ "Промінвестбанк"), окрім того, згідно даних балансу у боржника ще є активи у вигляді дебіторської заборгованості, отже, вартість активів боржника перевищує розмір зобов`язань більше ніж на 50 млн. грн., що свідчить про відсутність ознак неплатоспроможності. 
Скаржник також доводить, що судом першої інстанції не прийнято до уваги обставини порушення боржником вимог ст.ст. 35, 47 Закону України "Про акціонерні товариства" та Статуту ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек" щодо порядку та строків скликання позачергових загальних зборів акціонерів боржника, які відбулися 26.12.2020 та на яких приймалось рішення про звернення до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек". 
При цьому заявник апеляційної скарги наголошує, що судом не досліджено та не надано належної правової оцінки повноваженням осіб, які підписали рішення від імені акціонерів боржника. Скаржник акцентує увагу на тому, що оскільки контрольний пакет акцій ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек" у розмірі 66,6667%, який належить ПрАТ "Укрпітшипник", щодо якого також здійснюється провадження у справі про банкрутство (справа №905/3071/17) та відкрито ліквідаційну процедуру, перебуває у заставі ПАТ "Промінвестбанк", тому ліквідатор ПрАТ "Укрпітшипник" – арбітражний керуючий Ціхоцький В.В. без відповідного рішення комітету кредиторів, до якого входить Банк, не мав жодних повноважень голосувати на зборах акціонерів, які були проведені 26.12.2020 та не мав права приймати рішення щодо звернення ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек" до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство. 

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.03.2021 для розгляду апеляційної скарги у справі №905/3/21 сформовано колегію суддів у наступному складі: головуючий суддя Шевель О.В., суддя Крестьянінов О.О., суддя Фоміна В.О.
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 30.03.2021 поновлено ПАТ "Промінвестбанк" пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження, відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ПАТ "Промінвестбанк" та повідомлено учасників справи, що розгляд апеляційної скарги відбудеться 27.04.2021 о 15:00. 
У відзиві на апеляційну скаргу ПрАТ  "Машинобудівний завод "Вістек" просить відмовити у її задоволенні, ухвалу про відкриття провадження у справі про банкрутство залишити без змін, оскільки оскаржуване судове рішення є законними, обґрунтованими, прийнятими із дотриманням норм матеріального та процесуального права. Щодо процесуального статусу заявника апеляційної скарги боржник зазаначає, що оскільки на теперішній час у справі №905/3/21 не проводилося попереднього засідання і судом не затверджено реєстр вимог кредиторів, в тому числі і забезпечених кредиторів, то ПАТ "Промінвестбанк" не має статусу учасника у справі про банкрутство, а отже не має процесуальних прав на оскарження ухвали про відкриття справи про банкрутство. Відносно суті справи та доводів апеляційної скарги Банку позиція ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек" ґрунтується на наступних обставинах: 
1) питання, чи знаходиться боржник у стані неплатоспроможності, чи ні, вирішується судом не за наслідками розгляду заяви про порушення справи про банкрутство, а за наслідками підсумкового засідання суду, в той же час на стадії відкриття провадження у справі про банкрутство суд виходить виключно з відомостей наданих боржником та не може визначати реальну вартість майна, його рентабельність або неможливість реалізації;
2) судом першої інстанції було перевірено виконання боржником вимог ч. 6 ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства та встановлено, що ним подані усі наявні у нього документи зазначені в переліку вказаної статті, у зв`язку з чим, на думку боржника, судом обґрунтовано винесено ухвалу про відкриття провадження у справі про банкрутство ПрАТ  "Машинобудівний завод "Вістек"; 
3) на виконання вимог ч. 4 ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства боржником були скликані позачергові загальні збори акціонерів з питання звернення до господарського суду із заявою про порушення справи про банкрутство ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек", рішення яких оформлено протоколом, що є чинним, офіційним документом товариства, ніким не оспореним та не скасованим у встановленому порядку; загальні збори акціонерів ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек" від 26.12.2020 було проведено з дотримання порядку скликання та проведення загальних зборів товариства, визначеному Законом України "Про акціонерні товариства"; між ПАТ "Промінвестбанк" та ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек" виникли договірні господарські відносини, що регулюються відповідними нормами договірного права та положеннями договору застави, які не передбачають можливості втручання в господарську діяльність ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек" як юридичної особи, в тому числі щодо прийняття рішень з питань його реорганізації, перетворення, ліквідації тощо. 
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 27.04.2021 оголошено перерву в судовому засіданні до 25.05.2021 о 12:00 год. 
24.05.2021 на адресу апеляційного суду надійшли додаткові пояснення ПрАТ  "Машинобудівний завод "Вістек", в яких боржник вказує про помилковість аргументів апеляційної скарги ПАТ "Промінвестбанк" щодо вартості заставного майна на суму 201734624 грн., оскільки за здійсненим боржником арифметичним  розрахунком дійсна вартість переданого в заставу майна складає 178245804,15 грн., що також підтверджується поданою Банком в межах даної справи про банкрутство заяви з кредиторськими вимогами до боржника на вказану суму. Крім того, боржник стверджує, що в період з 2013 року по теперішній час ПрАТ  "Машинобудівний завод "Вістек" було нараховано амортизацію на основні засоби в розмірі 25615611,52 грн., тобто з моменту укладення договору застави вартість майна підприємства суттєво зменшилась. До матеріалів справи боржником долучено бухгалтерський баланс на останню звітну дату, а також первинні документи, на підставі яких боржником вносились відомості до активу та пасиву балансу станом на 30.09.2020. Судом першої інстанції було перевірено надані докази та виконання боржником вимог ч. 4 ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства, у зв`язку з чим обґрунтовано встановлено, що ним подано усі наявні в нього документи зазначені у переліку цієї статті.
 
Присутній у судовому засіданні 25.05.2021 представник ПАТ "Промінвестбанк" підтримав доводи та вимоги апеляційної скарги, просив скасувати оскаржувану ухвалу та ухвалити нове рішення, яким відмовити у відкритті провадження у справі про банкрутство.
Представники боржника та розпорядник майна у судовому засіданні 25.05.2021 заперечували проти задоволення апеляційної скарги з підстав викладених у відзиві та письмових поясненнях, просили залишити оскаржувану ухвалу без змін. 

Згідно до ч. 1 ст. 269 ГПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Частиною 2 наведеної статті передбачено, що суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Розглянувши матеріали господарської справи, доводи та вимоги апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, заслухавши пояснення присутніх представників учасників справи, судова колегія Східного апеляційного господарського суду встановила наступне.
Як встановлено господарським судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, 30.12.2020 Приватне акціонерне товариство "Машинобудівний завод "Вістек" звернулось до Господарського суду Донецької області із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство в порядку ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства.
Заява боржника обґрунтована тим, що фінансовий стан підприємства має усі ознаки неплатоспроможності та відповідає обставинам передбаченим ч. 6 ст. 34 вищезазначеного Кодексу, на даний час боржник знаходиться у стані, коли задоволення вимог одного або кількох кредиторів призведе до неможливості виконання грошових зобов`язань боржника в повному обсязі перед іншими кредиторами (загроза неплатоспроможності).
Заявник вказує на те, що з дати відкриття виконавчого провадження (25.11.2020) ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек" не має фінансової спроможності виконати рішення Господарського суду Донецької області у справі №905/802/19 про стягнення з боржника на користь ПАТ "Промінвестбанк" заборгованості по кредиту у розмірі 94910853,99 грн. та фінансовий стан підприємства має усі ознаки неплатоспроможності та відповідає обставинам передбаченим ч. 6 ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства.
26.12.2020 відбулися позачергові загальні збори акціонерів ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек", на яких прийнято рішення про звернення товариства до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство та доручено генеральному директору товариства подати до Господарського суду Донецької області заяву про відкриття провадження у справі про банкрутство. Дане рішення оформлено протоколом загальних зборів акціонерів ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек" б/н від 26.12.2020.
Також заявником подано до суду копію балансу підприємства на 30.09.2020 та копію звіту про фінансові результати (звіт про сукупний дохід) за 9 місяців 2020, в яких визначено грошові зобов`язання ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек" перед кредиторами на загальну суму 144530 тис. грн, у тому числі перед ПАТ "Промінвестбанк" на суму 94911 тис. грн., в той час як сума майнових активів боржника, які можливо направити на задоволення вимог кредиторів складає 133289 тис. грн.
Ухвалою Господарського суду Донецької області від 27.01.2021 прийнято до розгляду заяву ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек" про відкриття провадження у справі про банкрутство, підготовче засідання суду призначено на 04.02.2021, а в подальшому засідання суду відкладалось до 15.02.2021.
Як вже зазначалось вище, Господарським судом Донецької області  15.02.2021 постановлено ухвалу у справі №905/3/21, якою відкрито провадження у справі про банкрутство ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек", введено мораторій на задоволення вимог кредиторів, введено процедуру розпорядження майном ПрАТ “Машинобудівний завод "Вістек", призначено розпорядником майна боржника арбітражного керуючого Паркулаба В.Г.
В оскаржуваній ухвалі суд першої інстанції дійшов висновку, що боржником було доведено належними та допустимими доказами наявність ознак загрози його неплатоспроможності, як підстави для відкриття провадження у справі про банкрутство - ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек" на підставі ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства, які Господарський суд Донецької області визнав встановленими.
При цьому, суд першої інстанції відзначив, що питання про те, чи знаходиться боржник у стані неплатоспроможності, чи ні, вирішується судом не за наслідками розгляду заяви про порушення справи про банкрутство, а за наслідками підсумкового засідання суду, на якому виноситься ухвала про санацію боржника чи постанова про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури або ухвала про припинення провадження у справі про банкрутство. На стадії підготовчого судового засідання суд виходить виключно з відомостей наданих боржником та не може визначати реальну вартість майна, його рентабельність або неможливість реалізації.

Надаючи правову кваліфікацію спірних правовідносин, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

Щодо права ПАТ "Промінвестбанк" на апеляційне оскарження ухвали про відкриття провадження у справі про банкрутство, колегія суддів зазначає наступне.
Частиною 1 ст. 254 Господарського процесуального кодексу України (надалі - ГПК України) встановлене загальне правило, за яким особі, яка не брала участь у справі, надано право подати апеляційну скаргу на рішення, яким розглянуто і вирішено спір про право у правовідносинах, учасником яких є скаржник, або рішення містить судження про права, інтереси та (або) обов`язки цієї особи у відповідних правовідносинах, виходячи з предмета та підстав позову.
Відповідно до ч. 6 ст. 12 ГПК України господарські суди розглядають справи про банкрутство у порядку, передбаченому цим Кодексом для позовного провадження, з урахуванням особливостей, встановлених Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом".
Частиною 1 ст. 2 Кодексу України з процедур банкрутства (надалі - КУзПБ) передбачено, що провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, ГПК України, іншими законами України.
Отже у справах про банкрутство оскарження судових рішень відбувається з урахуванням особливостей, передбачених КУзПБ.
В силу особливостей провадження у справі про банкрутство коло осіб, які мають право оскаржити судові рішення у справі про банкрутство, чинним законодавством звужено до учасників цієї справи задля попередження необґрунтованого втручання інших осіб, які не є учасниками справи, в хід процедури банкрутства.
Відповідно до ст. 1 КУзПБ учасники у справі про банкрутство - сторони, арбітражний керуючий, державний орган з питань банкрутства, Фонд державного майна України, представник органу місцевого самоврядування, представник працівників боржника, уповноважена особа засновників (учасників, акціонерів) боржника, а також у випадках, передбачених цим Кодексом, інші учасники справи про банкрутство, щодо прав або обов`язків яких існує спір.
Цей перелік учасників провадження у справі про банкрутство не є вичерпним, оскільки до учасників справи про банкрутство названа стаття відносить також інших осіб, які у випадках, передбачених КУзПБ, беруть участь у провадженні у справі про банкрутство.
Норми КУзПБ передбачають, що сторонами у справі про банкрутство є конкурсні кредитори (представник комітету кредиторів), забезпечені кредитори, боржник (банкрут). Кредитор - юридична або фізична особа, а також контролюючий орган, уповноважений відповідно до Податкового кодексу України здійснювати заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу та недоїмки зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у межах своїх повноважень, та інші державні органи, які мають вимоги щодо грошових зобов`язань до боржника; забезпечені кредитори - кредитори, вимоги яких до боржника або іншої особи забезпечені заставою майна боржника; конкурсні кредитори - кредитори за вимогами до боржника, що виникли до відкриття провадження у справі про банкрутство і виконання яких не забезпечено заставою майна боржника; поточні кредитори - кредитори за вимогами до боржника, що виникли після відкриття провадження у справі про банкрутство;
КУзПБ передбачені наслідки відкриття провадження у справі про банкрутство.
Згідно з ч.ч. 2, 3 ст. 41 КУзПБ мораторій на задоволення вимог кредиторів вводиться одночасно з відкриттям провадження у справі про банкрутство, про що зазначається в ухвалі господарського суду. Ухвала є підставою для зупинення вчинення виконавчих дій. Про запровадження мораторію розпорядник майна повідомляє відповідному органу або особі, яка здійснює примусове виконання судових рішень, рішень інших органів, за місцезнаходженням (місцем проживання) боржника та місцезнаходженням його майна.
Протягом дії мораторію на задоволення вимог кредиторів: забороняється стягнення на підставі виконавчих та інших документів, що містять майнові вимоги, у тому числі на предмет застави, за якими стягнення здійснюється в судовому або в позасудовому порядку відповідно до законодавства, крім випадків перебування виконавчого провадження на стадії розподілу стягнутих з боржника грошових сум (у тому числі одержаних від продажу майна боржника), перебування майна на стадії продажу з моменту оприлюднення інформації про продаж, а також у разі виконання рішень у немайнових спорах.
Відповідно до абз. 2 ч. 2, ч. 8 ст. 45 КУзПБ забезпечені кредитори зобов`язані подати заяву з грошовими вимогами до боржника під час провадження у справі про банкрутство в частині вимог, що є незабезпеченими, або за умови відмови від забезпечення.
Розпорядник майна зобов`язаний окремо повідомити господарський суд про вимоги кредиторів, які забезпечені заставою майна боржника, згідно з їхніми заявами, а за відсутності таких заяв - згідно з даними обліку боржника, а також внести окремо до реєстру відомості про майно боржника, яке є предметом застави згідно з відповідним державним реєстром.
Як вбачається з матеріалів справи, між ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек" та ПАТ "Промінвестбанк" в забезпечення виконання зобов`язань за Кредитним договором про відкриття кредитної лінії №15-93/19-16/13 від 11.06.2018, укладені наступні договори:
- Договір застави товарів в обороті №15-94/19-102/13 від 25.10.2013;
- Договір застави майна №15-94/19-99/13 від 25.10.2013;
- Договір застави №15-93/19-16/13-08122017/з6 від 08.12.2017; 
- Договір застави №15-93/19-16/13-08122017/з7 від 08.12.2017;
- Договір застави транспортних засобів №15-94/19-101/13 від 25.10.2013;
- Договір іпотеки з застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя №15-94/19-100/13 від 25.10.2013;
- Договір іпотеки з застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя №15-94/19-10/14 від 20.05.2014. 
Отже, матеріалами справи підтверджується, що Банк є заставодержателем майна боржника, переданого в забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором, а відтак є забезпеченим кредитором. 
Нормами ст.ст. 589, 590 Цивільного кодексу України (надалі – ЦК України) визначені правові наслідки невиконання зобов`язання, забезпеченого заставою (заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави), а також порядок звернення стягнення на предмет застави (за рішенням суду, якщо інше не встановлено договором або законом; заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави в разі, коли зобов`язання не буде виконано у встановлений строк (термін), якщо інше не встановлено договором або законом; у разі ліквідації юридичної особи - заставодавця заставодержатель набуває право звернення стягнення на заставлене майно незалежно від настання строку виконання зобов`язання, забезпеченого заставою).
Аналогічні положення містить ст. 20 Закону України "Про заставу".
Частинами 1, 2 ст. 33 Закону України "Про іпотеку" передбачено, що у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених ст. 12 цього Закону. У разі порушення провадження у справі про відновлення платоспроможності іпотекодавця або визнання його банкрутом або при ліквідації юридичної особи-іпотекодавця іпотекодержатель набуває право звернення стягнення на предмет іпотеки незалежно від настання строку виконання основного зобов`язання, якщо іпотекодержатель і правонаступник іпотекодавця не досягнуть згоди про інше.
Зі змісту викладених норм колегія суддів дійшла висновку, що передбачені КУзПБ наслідки, що настають з моменту відкриття справи про банкрутство, полягають, зокрема в обмеженні прав заставодержателя майна боржника вільно обирати способи та процедуру звернення стягнення на передане в заставу (іпотеку) майно, а також в особливостях задоволення вимог забезпечених кредиторів до боржника - лише в порядку, передбаченому КУзПБ, та в межах провадження у справі про банкрутство.
За таких обставин, колегія суддів вважає, що ухвала про відкриття провадження у справі про банкрутство має наслідком зміну порядку задоволення вимог заставодержателя майна боржника, у зв`язку з чим є судовим рішенням, яке ухвалено про права та інтереси цієї особи, що надає заставодержателю права заперечувати у підготовчому засіданні відкриття провадження у справі про банкрутство боржника з наділенням у такому разі заставодержателя процесуальними правами учасника у справі про банкрутство - щодо подання клопотань, надання доказів тощо, а відповідно і процесуальним правом на оскарження ухвали про відкриття провадження у справі про банкрутство у розумінні ч. 1 ст. 254 ГПК України.
Близькі за змістом висновки наведені в постановах Верховного Суду від 17.04.2018 у справі №904/6950/17 та від 27.09.2018 у справі 906/1157/17.
Наведеним спростовуються доводи відзиву боржника на апеляційну скаргу щодо відсутності у ПАТ "Промінвестбанк" права на оскарження ухвали про відкриття справи про банкрутство до ухвалення судового рішення про визнання кредиторських вимог Банку.

При перегляді ухвали місцевого господарського суду із врахуванням меж апеляційного перегляду, визначених ст. 269 ГПК України, колегія суддів апеляційного господарського суду виходить з наступного.
Порядок відкриття провадження у справі про банкрутство регламентований ст. 39 КУзПБ.
Положення ст. 1 КУзПБ визначають, що:
- неплатоспроможність - неспроможність боржника виконати після настання встановленого строку грошові зобов`язання перед кредиторами не інакше, як через застосування процедур, передбачених цим Кодексом;
- грошове зобов`язання – зобов`язання боржника сплатити кредитору певну грошову суму відповідно до цивільно-правового правочину (договору) та на інших підставах, передбачених законодавством України. До грошових зобов`язань належать також зобов`язання щодо сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), страхових внесків на загально-обов`язкове державне пенсійне та інше соціальне страхування; зобов`язання, що виникають внаслідок неможливості виконання зобов`язань за договорами зберігання, підряду, найму (оренди), ренти тощо та які мають бути виражені у грошових одиницях. До складу грошових зобов`язань боржника, у тому числі зобов`язань щодо сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне та інше соціальне страхування, не включаються неустойка (штраф, пеня) та інші фінансові санкції, визначені на дату подання заяви до господарського суду, а також зобов`язання, що виникли внаслідок заподіяння шкоди життю і здоров`ю громадян, зобов`язання з виплати авторської винагороди, зобов`язання перед засновниками (учасниками) боржника - юридичної особи, що виникли з такої участі. Склад і розмір грошових зобов`язань, у тому числі розмір заборгованості за передані товари, виконані роботи і надані послуги, сума кредитів з урахуванням відсотків, які зобов`язаний сплатити боржник, визначаються на день подання до господарського суду заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство, якщо інше не встановлено цим Кодексом. При поданні заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство розмір грошових зобов`язань визначається на день подання до господарського суду такої заяви.
КУзПБ не зобов`язує заявника (ні кредитора, ні боржника) при поданні заяви про порушення справи про банкрутство на підставі ч. 6 ст. 34 КУзПБ доводити факт неплатоспроможності, а зобов`язує лише подати певні документи, які можуть тією чи іншою мірою свідчити про вірогідність неплатоспроможності.
Подібної правової позиції дотримується Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду у постановах від 10.10.2018 у справі №904/911/18, від 21.11.2018 у справі № 910/6880/18.
Згідно з ч. 1 ст. 39 КУзПБ перевірка обґрунтованості вимог заявника, а також з`ясування наявності підстав для відкриття провадження у справі про банкрутство здійснюються господарським судом у підготовчому засіданні, яке проводиться в порядку, передбаченому цим Кодексом.
У підготовчому засіданні господарський суд розглядає подані документи, заслуховує пояснення сторін, оцінює обґрунтованість заперечень боржника, вирішує інші питання, пов`язані з розглядом справи (ч. 2 ст. 39 КУзПБ).
Відповідно до положень ч. 5 ст. 39 КУзПБ, за результатами розгляду заяви про відкриття провадження у справі та відзиву боржника господарський суд постановляє ухвалу про відкриття провадження у справі або відмову у відкритті провадження у справі.
Таким чином, завдання підготовчого засідання господарського суду у справі про банкрутство полягає у перевірці обґрунтованості заяви кредитора або боржника щодо наявності ознак неплатоспроможності, а заяви боржника - також і загрози його неплатоспроможності. Крім того, господарський суд перевіряє правовий статус боржника та відсутність перешкод для відкриття провадження у справі про банкрутство. Предметом підготовчого засідання є з`ясування наявності підстав, які надають кредитору чи боржнику можливість ініціювати відкриття провадження у справі про банкрутство, а суду можливість відкриття провадження у справі або відмови у відкритті провадження у справі.
За результатами підготовчого засідання у даній справі місцевим господарським судом постановлено ухвалу від 15.02.2021, якою відкрито провадження у справі про банкрутство ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек".
Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що за результатами підготовчого засідання, місцевим господарським судом було досліджено первинні документи, на підставі яких вносились боржником відомості до активу та пасиву балансу станом на 30.09.2020 та встановлено, що загальна сума майнових активів боржника, які можливо направити на задоволення вимог кредиторів, складає 133289 тис. грн., проте загальна кредиторська заборгованість боржника складає суму 144530 тис. грн., що створює пряму загрозу для незадоволення всіх вимог кредиторів, строк сплати по яким вже настав та які не оспорюються боржником.
Як вбачається з матеріалів справи, у цій справі ініціатором відкриття провадження у справі про банкрутство є сам боржник - ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек", який звернувся до суду з заявою з підстав, передбачених ч. 6 ст. 34 КУзПБ (встановлення обставин того, що задоволення вимог одного або кількох кредиторів призведе до неможливості виконання грошових зобов`язань боржника в повному обсязі перед іншими кредиторами (загроза неплатоспроможності)).
Відповідно до ч. 6 ст. 34 КУзПБ боржник зобов`язаний у місячний строк звернутися до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі у разі, якщо задоволення вимог одного або кількох кредиторів призведе до неможливості виконання грошових зобов`язань боржника в повному обсязі перед іншими кредиторами (загроза неплатоспроможності), та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.
За змістом вказаної норми особливості звернення з заявою про порушення справи про банкрутство з підстав, передбачених ч. 6 ст. 34 Кодексу - у разі загрози неплатоспроможності, полягають у тому, що боржник, встановивши обставини того, що у разі задоволення вимог одного або кількох кредиторів він не зможе виконати свої зобов`язання перед іншими кредиторами, у боржника виникає   обов`язок звернутись до суду про порушення справи про банкрутство.
При цьому суд звертає увагу на те, що КУзПБ не вимагає від боржника при зверненні з заявою подання ані судового рішення про стягнення коштів, ані дотримання трьохмісячного строку після відкриття виконавчого провадження. Ініціювання боржником відкриття справи про банкрутство на підставі ч. 6 ст. 34 цього Кодексу свідчить про відсутність між боржником та його кредиторами спору про наявність і неоплатність боргу, оскільки сам боржник визнає ці обставини, тобто відсутній спір про право.
Водночас з огляду на вимоги ч. 3 ст. 13, ч. 1 ст. 74 ГПК України на момент подачі заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство боржником повинні бути надані документи (первинні документи, договори, бухгалтерський баланс, аудиторський висновок, судові рішення тощо), які підтверджують наявність ознак неплатоспроможності або її загрози.
Суд під час розгляду заяви боржника, яка подана в порядку, передбаченому ч. 6 ст. 34 КзПБ, зобов`язаний перевірити додані до заяви документи на предмет їх відповідності вимогам кодексу та іншим нормативно-правовим актам з метою встановлення на підставі належних і допустимих доказів обставин того, чи дійсно задоволення вимог одного або кількох кредиторів призведе до неможливості виконання грошових зобов`язань боржника в повному обсязі перед іншими кредиторами (загроза неплатоспроможності).
При цьому вирішення питання щодо достатності наданих боржником доказів на підтвердження його неплатоспроможності (загрози неплатоспроможності) як підстави для порушення (відкриття) провадження у справі про банкрутство, перебуває в межах дискреційних повноважень господарського суду, на розгляд якого надійшла заява боржника про порушення (відкриття) щодо нього справи про банкрутство (аналогічний висновок викладено у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 26.02.2019 у справі №916/1249/18 та від 15.10.2019 у справі № 910/18029/16).
Судова дискреція (судовий розсуд) при з`ясуванні наявності підстав для порушення (відкриття) провадження у справі про банкрутство, ініційованого самим боржником, повинна реалізовуватися судом з урахуванням принципів диспозитивності та пропорційності у господарському судочинстві та рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом (аналогічна правова позиція наведена у постанові Касаційного господарського суду складі Верховного Суду від 19.02.2019 у справі № 910/10586/18).
Матеріалами справи підтверджується, що 25.10.2013 між ПАТ "Промінвестбанк" та ПрАТ "Артемівський машинобудівний завод "Вістек" (перейменоване в ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек") укладено Кредитний договір про відкриття кредитної лінії №15-93/19-16/13, за змістом п. 2.1. якого банк за умови наявності власних кредитних ресурсів зобов`язався надати позичальнику кредит шляхом відкриття невідновлювальної кредитної лінії у сумі, яка не може перевищувати 120000000,00 грн., на умовах, передбачених цим договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти, та виконати інші обов`язки, що витікають зі змісту цього договору, і повністю погасити свої боргові зобов`язання у терміни (строки), встановлені цим договором.
Рішенням Господарського суду Донецької області від 24.03.2020 у справі №905/825/19, залишеним без змін постановою Східного апеляційного господарського суду від 19.10.2020 стягнуто з ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек" на користь ПАТ "Промінвестбанк" заборгованість за кредитом у розмірі 94910853,99 грн., заборгованість за процентами у розмірі 8540732,48 грн., пеню по кредиту у розмірі 11622949,49 грн., пеню за несвоєчасну сплату строкових процентів в розмірі 38332,74 грн., 3% річних за несвоєчасну сплату строкових процентів в розмірі 3194,40 грн., інфляційні втрати за несвоєчасну сплату кредиту в розмірі 1522510,95 грн., інфляційні втрати за несвоєчасну сплату строкових процентів в 4325,41 грн., штрафу у розмірі 1040113,85 грн., судовий збір в розмірі 672350,00 грн. 
Отже, у рішенні Господарського суду Донецької області від 24.03.2020, яке набрало законної сили, встановлено обставини невиконання ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек" своїх зобов`язань за кредитним договором у зв`язку із чим у боржника утворилась заборгованість за кредитом у розмірі 94910853,99 грн, заборгованість за процентами у розмірі 8540732,48 грн, на загальну суму 103451586,47 грн.  
02.11.2020 Господарським судом Донецької області виданий наказ у справі №905/802/19, щодо якого 25.11.2020 постановою приватного виконавця виконавчого округу Донецької області Літвиненко О.В. відкрито виконавче провадження №63730723 про примусове виконання наказу у справі №905/802/19 та винесено постанову про арешт коштів, рухомого та нерухомого майна боржника.
Докази списання коштів з рахунків ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек", на яких обліковуються кошти у встановленому Законом України "Про виконавче провадження" порядку та задоволення  боржником вимог ПАТ "Промінвестбанк" в матеріалах справи відсутні.
Разом з тим, із наявного в матеріалах справи балансу (звіту про фінансовий стан) станом на 30.09.2020 вбачається наявність грошових зобов`язань ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек" перед кредиторами на загальну суму 144530 тис. грн, у тому числі перед ПАТ "Промінвестбанк" на суму 94911 тис. грн, тоді як сума майнових активів боржника, які можливо направити на задоволення вимог кредиторів складає 133289 тис. грн.
Наявними в матеріалах справи первинними документи, на підставі яких боржником вносились відомості до активу та пасиву балансу станом на 30.09.2020 підтверджується, що до грошових зобов`язань боржника включена також заборгованість перед бюджетом у розмірі 4606 тис. грн., заборгованість за товари, роботи і послуги у розмірі 3984 тис. грн., заборгованість з оплати праці у розмірі 12697 тис. грн. 
Дослідивши поданий баланс підприємства на останню звітну дату (30.09.2020) на предмет підтвердження первинними бухгалтерськими документами, судом встановлено, що викладена в балансі інформація щодо наявних активів та пасивів підприємства підтверджується належними та допустимими доказами у розумінні вимог ст.ст. 76 – 77 Господарського процесуального кодексу України. Бухгалтерський баланс боржника за формою відповідає вимогам чинного законодавства та його підписано уповноваженими на те особами – керівником підприємства Новіковим О.М. та головним бухгалтером Рибіною Т.В.
Згідно інвентарного опису майно підприємства знаходиться у заставі на підставі: Договору застави майна №15-94/19-99/13 від 25.10.2013 зі змінами та доповненнями; Договору застави транспортних засобів №15-94/19-101/13 від 25.10.2013 зі змінами та доповненнями; Договору застави товарів в обороті №15-94/19-102/13 від 25.10.2013 зі змінами та доповненнями; Договору іпотеки з застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя №15-94/19-100/13 від 25.10.2013 зі змінами та доповненнями.
Як також з`ясовано, згідно інформації з Державного реєстру обтяжень рухомого майна щодо ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек" обладнання у кількості 1482 одиниці; транспортні засоби у кількості 4 одиниці; товари в обороті заставною вартістю 29000000,00 грн., обтяжено забороною його відчуження. 
За Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна наявна заборона відчуження нерухомого майна ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек", перелік якого встановлено у договорі іпотеки з застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя №15-94/19-100/13 від 25.10.2013 зі змінами та доповненнями.
Судовою колегією також досліджено: перелік кредиторів; перелік дебіторів; перелік майна боржника із зазначенням його балансової вартості та місцезнаходження; перелік майна боржника, що перебуває у заставі або іншим чином обтяжене; перелік та реквізити рахунків боржника, відкритих в банках та інших фінансово-кредитних установах; звіт про фінансові результати (звіт про сукупний дохід) та інші документи додані до заяви та до додаткових пояснень, які наявні в матеріалах справи.
За результатами перевірки дебіторської заборгованості за продукцію, товари, роботи, послуги (рядок 1125) встановлено, що до загальної суми також внесена заборгованість зі спливом строку позовної давності (2004, 2006 роки). 
Загальний розмір дебіторської заборгованості ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек"  відповідно до балансу (звіту про фінансовий стан) станом на 30.09.2020 (рядки 1125, 1130, 1135, 1155) складає суму 44931 тис. грн., яка включена до загального розміру активів боржника на суму 133289 тис. грн.
Здійснивши оцінку обґрунтованості заяви ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек" в частині визнання вимог інших кредиторів, судом апеляційної інстанції також встановлено, що наявність заборгованості із заробітної плати боржником підтверджується аналізом рахунку №66100000 з поіменним розрахунком заборгованості за попередні періоди та копіями судових рішень про стягнення заборгованості по заробітній платі, середнього заробітку за час затримки розрахунку щодо кожного працівника.
При цьому, надані боржником докази (судові рішення, господарські правочини, первинні бухгалтерські документи, які містять відомості про господарську операцію та підтверджують її здійснення) суд апеляційної інстанції визнає такими, що підтверджують виникнення конкуренції грошових вимог кредиторів, а отже у сукупності із іншими обставинами у цій справі про існування загрози його неплатоспроможності, тобто задоволення вимог одного або кількох кредиторів приведе до неможливості виконання грошових зобов`язань боржника в повному обсязі перед іншими кредиторами, що у відповідності до ч. 6 ст. 34 КУзПБ є безумовною підставою для звернення боржника до суду з заявою про відкриття справи про банкрутство.
Виходячи із досліджених матеріалів справи, судом встановлено, що майнових активів боржника, які можливо направити на задоволення визнаної кредиторської заборгованості, а також балансової вартості майна ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек", сума яких в сукупності складає 133289 тис. грн., недостатньо для погашення кредиторської заборгованості в розмірі 144530 тис. грн., що, в свою чергу підтверджує наявність ознак неплатоспроможності суб`єкта господарювання – боржника.
Доводи скаржника про те, що при дослідженні ознак неплатоспроможності та визначенні вартості майна боржника необхідно брати до уваги його ціну, яка узгоджена між сторонами у відповідних договорах застави, колегія суддів вважає необґрунтованими.
Майно підприємства обліковується на його балансі, де відображається вартість активів підприємства та джерел їх формування. Балансова вартість - це сума, за якою актив визнають після вирахування будь-якої суми накопиченої амортизації та накопичених збитків від зменшення його корисності (Міжнародний стандарт бухгалтерського обліку, виданий Радою з Міжнародних стандартів бухгалтерського обліку 01.01.2012). Баланс (звіт про фінансовий стан) - звіт про фінансовий стан підприємства, який відображає на певну дату його активи, зобов`язання і власний капітал ("Національне положення (стандарт) бухгалтерського обліку 1 "Загальні вимоги до фінансової звітності", затверджене Наказом Міністерства фінансів України № 73 від 07.02.2013).
Згідно з ч. 2 ст. 582 Цивільного кодексу України оцінка предмета застави здійснюється заставодавцем разом із заставодержателем відповідно до звичайних цін, що склалися на момент виникнення права застави, якщо інший порядок оцінки предмета застави не встановлено договором або законом.
Отже, заставна вартість майна може не збігатися з балансовою вартістю майна, оскільки закон передбачає необхідність визначення заставної вартості відповідно до звичайних цін саме на момент укладення відповідного договору, в той час як під балансовою вартістю розуміється саме реальна вартість активів на певну дату після вирахування амортизації та збитків.   
За приписами абз. 9 ч. 4 ст. 34 КУзПБ до заяви боржника про відкриття провадження у справі про банкрутство мають бути подані докази саме щодо загальної балансової вартості майна, за відповідним переліком. 
Тобто, законодавцем визначено обов`язок боржника подавати докази саме балансової, тобто актуальної вартості його активів на останній звітній період, а не заставної, яка визначена на момент виникнення права застави. 
В свою чергу, заявником апеляційної скарги не надано будь-яких належних та допустимих доказів у розумінні ст.ст. 76 – 77 Господарського процесуального кодексу України на підтвердження того, що наданий боржником бухгалтерський баланс із відображенням суми активів не відповідає вимогам законодавства, зокрема Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність", а також не доведено того, що активи боржника станом на момент його звернення до господарського суду із заявою про відкриття справи про банкрутство становлять, іншу вартість, аніж зазначено в балансі на останню звітну дату (30.09.2020) та перевищують розмір його пасиву.  
Отже, приймаючи до уваги відсутність будь-яких доказів задоволення (погашення) боржником вимог кредиторів, в тому числі ПАТ "Промінвестбанк", до підготовчого засідання, в тому числі ані апелянтом, ані боржником не надано належних, допустимих та достовірних доказів реальної спроможності боржника виконати свої зобов`язання перед кредиторами та здійснити погашення заборгованості, колегія суддів вважає, що боржником доведено недостатність у нього активів для погашення кредиторської заборгованості та наявність загрози його неплатоспроможності, що є підставою для відкриття провадження у справі про банкрутство  ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек" в порядку ч. 6 ст. 34 Кодексу України з процедур банкрута.
Посилання скаржника на наявність у ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек" заставного майна на загальну суму 201734624,00 грн., що перевищує розмір кредиторської заборгованості боржника та свідчить про відсутність ознак неплатоспроможності, судом не приймаються до уваги з огляду на наступне. 
Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що відповідно до положень ст. 1 КУзПБ неплатоспроможність – це неспроможність боржника виконати після настання встановленого строку грошові зобов`язання перед кредиторами не інакше, як через застосування процедур, передбачених цим Кодексом
Кодекс України з процедур банкрутства не зобов`язує боржника при поданні заяви про відкриття справи про банкрутство доводити факт неплатоспроможності, а зобов`язує лише подати певні документи, які можуть тією чи іншою мірою свідчити про вірогідність неплатоспроможності (ч.ч. 4 - 6 ст. 34 цього Кодексу).
Крім того, на стадії порушення (відкриття) провадження у справі про банкрутство суд виходить виключно з відомостей наданих боржником та не може визначати реальну вартість майна, його рентабельність або неможливість реалізації. Визначальним для вирішення питання про відкриття справи про банкрутство боржника, який наполягає на загрозі неплатоспроможності, є дослідження обставин конкуренції кредиторських вимог, співставлення їх розміру з майном боржника, за рахунок якого можливо задовольнити кредиторські вимоги (аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 09.10.2018 у справі № 904/6950/17).
У справі, що розглядається за результатом дослідження доданих до заяви ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек" про відкриття справи про банкрутство матеріалів судом першої інстанції обґрунтовано встановлено, і це також перевірено апеляційним судом, що вартості майна боржника недостатньо для задоволення вимог кредиторів, і боржник не має можливості погасити існуючу заборгованість перед всіма кредиторами, а задоволення вимог одного або кількох кредиторів призведе до неможливості виконання грошових зобов`язань боржника в повному обсязі перед іншими кредиторами. 
Подані боржником докази свідчать про виникнення конкуренції грошових вимог кредиторів, а отже про існування загрози його неплатоспроможності, тобто задоволення вимог одного, зокрема ПАТ "Промінвестбанк", або кількох кредиторів приведе до неможливості виконання грошових зобов`язань боржника в повному обсязі перед іншими кредиторами, що у відповідності до ч. 6 ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства є безумовною підставою для звернення боржника до суду з заявою про відкриття справи про банкрутство.
Суд також звертає увагу, що в контексті приписів Кодексу України з процедур банкрутства, питання про те, чи знаходиться боржник у стані неплатоспроможності, чи ні, вирішується судом не за наслідками розгляду заяви про відкриття справи про банкрутство, а пізніше за наслідками підсумкового засідання суду, на якому виноситься ухвала про санацію боржника чи постанова про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури, чи ухвала про припинення провадження у справі про банкрутство.
Завдання підготовчого засідання господарського суду у справі про банкрутство полягає у перевірці обґрунтованості заяви кредитора або боржника щодо наявності ознак неплатоспроможності, а заяви боржника - також і загрози його неплатоспроможності. Крім того, господарський суд перевіряє правовий статус боржника та відсутність перешкод для порушення провадження у справі про банкрутство.
Слід вказати, що здійснення повного аналізу фінансової та господарської діяльності боржника є обов`язком розпорядника майна, з метою вирішення питання про введення наступної судової процедури.
Якщо встановлення пасиву боржника відбувається на попередньому засіданні суду (затвердження реєстру вимог кредиторів), то остаточна правова оцінка активу і пасиву боржника та можливість відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом надається у підсумковому засіданні суду.
Таким чином, доводи заявника апеляційної скарги щодо фінансового стану боржника, пасиву та активу, мають бути в повному обсязі, на підставі відповідної роботи розпорядника майна, встановлені під час відповідної судової процедури.
З урахуванням викладеного суд відхиляє як безпідставні доводи скаржника обґрунтовані посиланням на відсутність ознак загрози неплатоспроможності боржника та не дослідження судом заставної вартості майна боржника, оскільки питання визначення розміру забезпеченої заборгованості боржника не вирішується на стадії відкриття провадження, натомість дане питання є елементом наступних етапів провадження у справі про банкрутство (подібні висновки викладено у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 09.10.2018 у справі №904/6950/17).
При цьому, приписами п. 8 ч. 1 ст. 90 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено підставу для закриття провадження у справі про банкрутство, у разі, якщо господарським судом не буде встановлено ознак неплатоспроможності боржника. 
Тому, у разі встановлення за результатом дослідження звіту розпорядника майна у підсумковому засіданні тих обставин, що вартості майна боржника буде достатньо для задоволення вимог всіх кредиторів, господарський суд не позбавлений процесуальної можливості закрити провадження у справі на підставі п. 8 ч. 1 ст. 90 КУзПБ.
Посилання скаржника на неврахування судом першої інстанції наявності  дебіторської заборгованості спростовується встановленими судом першої інстанції обставинами щодо загального розміру активів боржника на суму 133289 тис. грн., до яких включено в тому числі дебіторську заборгованість ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек"  на суму 44931 тис. грн., що також відображено в балансі (звіті про фінансовий стан) станом на 30.09.2020 (рядки 1125, 1130, 1135, 1155). 
Доводи заявника апеляційної скарги про недослідження господарським судом першої інстанції додержання вимог Закону України "Про акціонерні товариства" та Статуту ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек" щодо порядку скликання та проведення позачергових зборів акціонерів ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек", колегія суддів не приймає, враховуючи наступне. 
Відповідно до положень абз. 17 ч. 4 ст. 34 КУзПБ при поданні заяви боржнику належить надати рішення вищого органу управління боржника про звернення до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство на підтвердження його волевиявлення щодо припинення (ліквідації) юридичної особи-боржника в процедурі банкрутства.
Системний аналіз приписів ст. 159 Цивільного кодексу України та ст. 33 Закону України "Про акціонерні товариства" дозволяє зробити висновок про те, що загальні збори акціонерів як вищий орган акціонерного товариства наділені законодавцем виключною компетенцією щодо прийняття рішення про ліквідацію (припинення) акціонерного товариства, в тому числі в процедурі банкрутства шляхом ініціювання звернення до господарського суду із заявою про порушення справи про його банкрутство.
Як вбачається з матеріалів справи, 26.12.2020 відбулися позачергові загальні збори акціонерів ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек", на яких прийнято рішення про звернення товариства до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство та доручено генеральному директору товариства подати до Господарського суду Донецької області заяву про відкриття провадження у справі про банкрутство. 
Дослідивши протокол загальних зборів акціонерів ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек" б/н від 26.12.2020, судом апеляційної інстанції з`ясовано, що за прийняття вказаного рішення голосував представник акціонера – ПрАТ "Укрпідшипник" в особі ліквідатора Ціхоцького В.М., який володіє 66,667% акцій ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек".
Пунктом 9.2.21. Статуту ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек" передбачено, що рішення загальних зборів акціонерного товариства з питання, винесеного на голосування, приймається простою більшістю голосів акціонерів, які зареєструвалися для участі у загальних зборах та є власниками голосуючих з цього питання акцій, крім випадків, встановлених законом та цим Статутом.  Аналогічні положення містяться в ч. 3 ст. 42 Закону України "Про акціонерні товариства".
Водночас, закон виходить з презумпції легітимності рішень органів управління юридичної особи, тобто, зазначене рішення вважається такими, що відповідають закону, якщо судом не буде встановлено інше. Рішення загальних зборів учасників юридичної особи є актами ненормативного характеру (індивідуальними актами), тобто, офіційними письмовими документами, що породжують певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин.
Разом з тим, апеляційним судом встановлено, що наявні у справі матеріали не свідчать про недійсність зазначеного рішення загальних зборів ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек" від 26.12.2020, а тому колегія суддів вважає, що це рішення є чинним, отже, породжує певні правові наслідки, спрямовані на регулювання господарських відносин і має обов`язковий характер для суб`єкта цих відносин.
Матеріалами справи також підтверджується, що основним акціонером ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек" є ПрАТ "Укрпідшипник", якому належить 36031485 акцій боржника, що складає 66,6667% частки статутного капіталу акціонерного товариства.
З метою забезпечення виконання зобов`язань ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек" за договором про відкриття кредитної лінії №15-93/19-16/13 від 11.06.2018 між ПАТ "Промінвестбанк" та ПрАТ "Укрпідшипник" було укладено Договір застави акцій №20-0129/3-1 від 23.01.2014, відповідно до якого Банку було передано в заставу 66,6667% акцій ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек".
Дослідивши умови вищевказаного Договору застави акцій №20-0129/3-1 від 23.01.2014, судом з`ясовано, що в 4.2. закріплено вичерпний перелік обов`язків заставодавця (ПрАТ "Укрпідшипник"), а саме:
- заставодавець зобов`язується здійснити всі передбачені чинним законодавством дії для проведення акцій у зв`язку з їх передачею в заставу за цим Договором;
- не надавати майно в заставу, а також не обтяжувати його іншими зобов`язаннями на користь третіх осіб без отримання попередньої письмової згоди на це від заставодержателя. При отриманні такої згоди заставодавець зобов`язаний попереджувати осіб, за вимогами яких майно обтяжується зобов`язаннями, про наявність застави майна згідно цього Договору і надавати заставодержателю документи (їх копії), що підтверджують здійснення такого попередження;
- не відчужувати майно на користь третіх осіб без отримання попередньої згоди на це заставодержателя;
- в день укладення цього Договору надати зберігачу – ПАТ "Промінвестбанк" розпорядження про блокування акцій або інший документ, на підставі якого зберігач відповідно до законодавства здійснює блокування акцій з передачею таких акції в заставу за цим договором.
Відповідно до п. 3.5. Статуту ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек" підприємство є самостійним суб`єктом господарювання і може самостійно здійснювати будь-яку підприємницьку та іншу діяльність, не заборонену чинним законодавством України. 
Статтею 572 ЦК України закріплено, що в силу застави кредитор (заставодержатель) має право у разі невиконання боржником (заставодавцем) зобов`язання, забезпеченого заставою, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом (право застави).
Предметом застави може бути будь-яке майно (зокрема річ, цінні папери, майнові права), що може бути відчужене заставодавцем і на яке може бути звернене стягнення (ч. 1 ст. 576 ЦК України).
Згідно з ч.ч. 1 та 3 ст. 167 Господарського кодексу України корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.
Власник корпоративних прав бере участь у капіталі господарської організації, а реалізація правомочностей, які надаються власнику корпоративних прав, надає йому можливість впливати на діяльність господарської організації.
З урахуванням викладеного, колегія суддів зазначає, що між ПАТ "Промінвестбанк" та ПрАТ "Укрпідшипник" виникли договірні відносини (застава цінних паперів), що регулюються відповідними нормами цивільного законодавства та положеннями договору застави акцій, які не передбачають переходу до заставодержателя акцій самих майнових прав акціонера, зокрема можливість Банку здійснювати управління ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек" як самостійним суб`єктом господарювання, в тому числі як акціонера юридичної особи вирішувати замість ПрАТ "Укрпідшипник" питання щодо прийняття рішень з питань його реорганізації, перетворення, ліквідації тощо.
Доводи скаржника про неправомірність голосування за вказане рішення ПрАТ "Укрпідшипник" в особі ліквідатора Ціхоцького В.М. без згоди комітету кредиторів колегія суддів вважає необґрунтованими, оскільки відповідно до ч. 1 ст. 61 КУзПБ з дня свого призначення ліквідатор виконує повноваження керівника (органів управління) банкрута, а отже, саме ліквідатор представляє юридичну особу - акціонера, як орган його управління. 
В той же час положення Кодексу України з процедур банкрута (ч. 8 ст. 48) не відносять  до компетенції комітету кредиторів можливість прийняття рішень щодо виконання ліквідатором обов`язків органів управління боржника.
Таким чином, доводи скаржника про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права під час прийняття оскаржуваної ухвали не знайшли свого підтвердження, у зв`язку з чим підстав для зміни чи скасування законного та обґрунтованого судового акту колегія суддів не вбачає.
Враховуючи вищенаведене, колегія суддів апеляційного суду зазначає, що судом першої інстанції в повному обсязі досліджені обставини, що мають значення для справи, а викладені в оскаржуваній судовій ухвалі висновки відповідають фактичним обставинам справи, у зв`язку з чим апеляційна скарга ПАТ "Промінвестбанк" задоволенню не підлягає, а ухвала Господарського суду Донецької області від 15.02.2021 у справі №905/3/21 підлягає залишенню без змін.
З огляду на те, що апеляційна скарга залишається без задоволення, відповідно до ст. 129 ГПК України судовий збір за її подання покладається судом на скаржника.
Поряд з цим, у ході апеляційного розгляду справи було встановлено, що скаржником оплачено судовий збір за подання апеляційної скарги не в повному обсязі, однак, відповідні обставини помилково не були враховані судом апеляційної інстанції при відкритті провадження у справі. 
Відповідно до пп. 4 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду апеляційної скарги у справі про банкрутство судовий збір сплачується у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні заяви.
Згідно з пп. 9 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду заяви кредитора про відкриття провадження у справі про банкрутство ставка судового збору становить 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Отже, ставка судового збору за звернення з апеляційною скаргою на ухвалу підготовчого засідання місцевого суду про відкриття провадження у справі про банкрутство, обчислюється виходячи із ставки судового збору, що підлягала сплаті при поданні кредитором заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство, та становить 150 % від її розміру.
З урахуванням зазначених норм Закону України "Про судовий збір", розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" - 2102,00 грн. (станом на момент звернення боржника до місцевого суду), при зверненні ПАТ "Промінвестбанк" до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою на ухвалу місцевого суду про  відкритя провадження у справі №905/3/21 про банкрутство ПрАТ "Машинобудівний завод "Вістек", скаржником підлягав сплаті судовий збір у розмірі 31530,00 грн. (2102,00 грн * 10 *150%).
Однак, згідно платіжного доручення №4125726002 від 02.03.2021 скаржником сплачено судовий збір у розмірі 2270,00 грн., що є менше встановленого законом розміру.
З огляду на викладене, колегія суддів вважає за необхідне стягнути з скаржника в дохід державного бюджету недоплачену суму судового збору в розмірі 29260,00 грн.
Враховуючи викладене та керуючись ст. 13, 269, п.1 ч.1 ст.275, ст.276, ст.282 ГПК України, 
ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк"  залишити без задоволення. 
Ухвалу Господарського суду Донецької області від 15.02.2021 у справі №905/3/21 залишити без змін.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" (01001, м. Київ, пров. Шевченка, 12; ідентифікаційний код 00039002) в дохід Державного бюджету України (отримувач коштів ГУК Харків обл/мХар Шевченк/22030101,  код отримувача 37874947, банк отримувача Казначейство України (ел.адм.подат.),  МФО 899998, рахунок отримувача UA758999980313151206082020653, код класифікації доходів бюджету 22030101) недоплачену суму судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 29260,00 грн.
Доручити Господарському суду Донецької області видати відповідний наказ.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок і строки оскарження передбачені ст. 286 - 289 ГПК України.

Повний текст постанови складено 03.06.2021.

Головуючий суддя                                                                    О.В. Шевель

Суддя                                                                                           О.О. Крестьянінов  

Суддя                                                                                           В.О. Фоміна