Справа № 991/3250/21
Провадження № 1-кс/991/3303/21

УХВАЛА

18 травня 2021 року 	місто Київ	

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
представника ОСОБА_3 ,
розглянув у відкритому судовому засіданні скаргу представника ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого (уповноваженої особи) Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

(1) Зміст поданої скарги
14.05.2021 до Вищого антикорупційного суду надійшла зазначена скарга.
З її змісту вбачається, що 06.05.2021 скаржник звернувся до Національного антикорупційного бюро України (далі – НАБУ) із заявою про вчинення ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 344, ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 376 Кримінального кодексу України (далі – КК України).
Після отримання заяви про кримінальне правопорушення слідчим (уповноваженою особою) НАБУ не внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі – ЄРДР), що передбачено ст. 214 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК).
У зв`язку з цим, скаржник просить: зобов`язати слідчого (уповноважену особу) НАБУ внести до ЄРДР відомості, викладені в заяві про вчинення ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 344, ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 376 КК України.
(2) Позиції учасників провадження
У судовому засіданні представник ОСОБА_3  підтримала доводи, зазначені у скарзі, просила її задовольнити. Додатково зазначила, що 17.05.2021 отримала лист від НАБУ, яким повідомлено про відмову у внесенні відомостей до ЄРДР за заявою про вчинене кримінальне правопорушення.
Представник особи, бездіяльність якої оскаржується, у судове засідання не з`явився, про розгляд скарги повідомлявся належним чином, причини неприбуття не повідомив.
З урахуванням положень ч. 3 ст. 306 КПК слідчий суддя вважає за можливе розглядати скаргу за відсутності представника особи, бездіяльність якої оскаржується, оскільки це не є перешкодою для її розгляду.
(3) Мотиви, з яких виходив слідчий суддя при вирішенні скарги
На досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема, бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК).
Чинний КПК закріплює наступну процедуру початку досудового розслідування. Так, слідчий невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви про вчинене кримінальне правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР (ч. 1 ст. 214 КПК).
Крім цього, відповідно до пунктів 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК до ЄРДР, серед іншого, вносяться відомості про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.
З аналізу вказаних норм вбачається обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення. При цьому, варто наголосити, що передбачена чинним КПК процедура внесення відомостей не свідчить, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, а передбачає те, що для перевірки відповідних підстав не потрібно проводити оцінку викладених у заяві відомостей, а необхідно перевірити зміст самої заяви.
Народні депутати України не несуть юридичної відповідальності за результати голосування або висловлювання у парламенті та його органах, за винятком відповідальності за образу чи наклеп (ст.80 Конституції України).
Особливості початку досудового розслідування щодо народного депутата України, повідомлення про підозру, затримання, обрання щодо нього запобіжного заходу, проведення слідчих (розшукових) та негласних слідчих (розшукових) дій визначаються Кримінальним процесуальним кодексом України (ч.2 ст.27 Закону України «Про статус народного депутата України»).
Відповідно до частини першої статті 482-2 КПК відомості, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення народним депутатом України, вносяться до ЄРДР Генеральним прокурором (особою, що виконує обов`язки Генерального прокурора) у порядку, встановленому цим Кодексом.
Прийняття законодавцем цієї норми зумовлено гарантуванням безперешкодного здійснення цими суб`єктами депутатської діяльності та унеможливлення необґрунтованого та безпідставного кримінального переслідування народного депутата України.
При цьому, такі гарантії щодо народного депутата стосуються не лише стадії притягнення його до кримінальної відповідальності, а й внесення відповідних відомостей до ЄРДР, тобто самої початкової стадії досудового слідства. 
Як вбачається зі скарги та доданих до неї матеріалів, представник ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 звернувся до НАБУ з заявою про вчинене кримінальне правопорушення від 06.05.2021.
У заяві, серед іншого, вказується, що 28.04.2021 народний депутат ОСОБА_7 направив депутатське звернення до Конституційного Суду України та просив надати інформацію щодо правових підстав нарахування заробітної плати ОСОБА_5 та використання ним службових транспортних засобів. Дії, зокрема, ОСОБА_7 містять ознаки кримінального правопорушення. Він, своїм запитом, а можливо також і не в офіційний спосіб, спонукав до видачі розпорядження, яким зупинено виплату ОСОБА_5 винагороди судді Конституційного Суду України, заборонено використання державного майна та службових транспортних засобів. А тому, ОСОБА_7 та інші особи протиправно здійснили втручання в службову діяльність судді Конституційного Суду України, чим вчинили злочин передбачений ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 344, ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 376 КК України. Заявник вказує, що, оскільки в діяннях беруть участь троє осіб, такі дії необхідно кваліфікувати як такі, що вчинені групою осіб – ч. 1 ст. 28 КК України.
Оскільки у вказаній заяві  ОСОБА_4 стверджувалось про вчинення злочину, серед інших осіб, народним депутатом України  ОСОБА_7 , повноваження на внесення відомостей за викладеними у заяві фактами відносяться до виключної компетенції Генерального прокурора (особи, що виконує обов`язки Генерального прокурора). При цьому,  ОСОБА_4 із заявою звернувся до НАБУ, яке у цьому випадку не є належним суб`єктом, уповноваженим на внесення відомостей до ЄРДР за фактами, викладеними у поданій до НАБУ заяві.
Особливі гарантії народним депутатам, у виді внесення відомостей до ЄРДР саме Генеральним прокурором, надаються їм з метою, серед іншого, недопущення щодо них незаконного впливу на першочергових етапах слідства. Цей вплив, в тому числі, може виявлятися шляхом проведення слідчих та негласних слідчих (розшукових) дій також щодо депутатів та з їх участю. Тому, у разі зазначення у повідомленні відомостей про можливу причетність до кримінального правопорушення народного депутата України у співучасті з іншими особами, ці відомості щодо не спеціальних суб`єктів все одно не можуть бути внесені будь-яким слідчим чи прокурором, оскільки вони потребуватимуть перевірки та проведення першочергових заходів у кримінальному провадженні щодо спецсуб`єкта, що може нівелювати відповідні гарантії. 
Фактично, внесення відомостей до ЄРДР лише стосовно можливих співучасників ймовірного злочину, що вчинявся ними з народним обранцем, порушить мету законодавчої норми, яка надає можливість на первинному етапі кримінального провадження саме найвищій посадовій особі органів прокуратури перевіряти відповідні факти, що зазначаються у повідомленні.
З урахуванням зазначеного, не можна стверджувати про виникнення бездіяльності у НАБУ щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою 
 ОСОБА_4 . Відтак, його скарга не підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, слідчий суддя постановив:

-        відмовити у задоволенні скарги представника ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого (уповноваженої особи) Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
На ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Апеляційна скарга подається до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду.
Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя                                                                 ОСОБА_1