ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116, (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"25" травня 2021 р.           Справа№ 910/867/21
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Руденко  М.А.
суддів:            Дідиченко  М.А. 
          Пономаренка  Є.Ю. 

при секретарі:           Реуцькій Т.О.
за участю представників сторін:
від позивача: не з`явився 
від відповідача  :  Воскобойник М.Т. (довіреність №486 від 29.12.2020)
від третьої особи: не з`явився 
розглянувши апеляційну ОСОБА_1  
на ухвалу господарського суду міста Києва від 29.03.2021 року про вжиття заходів забезпечення позову
у справі №910/867/21 (суддя Ягічева Н.І.) 
за позовом ОСОБА_1 
до приватного акціонерного товариства "Промзв`язок"
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_2 
про визнання недійсними рішень та скасування запису,

В С Т А Н О В И В:
У січні  2021 року  позивач - ОСОБА_1  звернувся до господарського суду міста Києва з позовом до відповідача - приватного акціонерного товариства "Промзв`язок",   третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - ОСОБА_2 про визнання   недійсними з моменту прийняття усіх рішень позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ "Промзв`язок", прийнятих 14.02.2020 року, що оформлені протоколом загальних зборів акціонерів приватного акціонерного товариства "Промзв`язок" від 14.02.2020.
24.03.2021 до відділу діловодства суду від   ОСОБА_1  надійшла заява про вжиття заходів забезпечення позову, у якій заявник просить:
- вжити заходів забезпечення позову шляхом зупинення дії рішень позачергових загальних зборів акціонерів Приватного акціонерного товариства  "Промзв`язок", оформлених  протоколом позачергових загальних зборів Приватного акціонерного товариства  "Промзв`язок" від 14.02.2020 до набрання законної сили рішенням суду у справі №910/867/21.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 29.03.2021 року у справі №910/867/21 відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1         про забезпечення позову.
Мотивуючи ухвалу, суд першої інстанції зазначив, що  заходи забезпечення позову, які позивач просить суд вжити за поданою заявою, не є співмірними з негативними насідками, що можуть настати внаслідок зупинення дії рішень позачергових загальних зборів акціонерів приватного акціонерного товариства  "Промзв`язок", оформлених  протоколом позачергових загальних зборів Приватного акціонерного товариства  "Промзв`язок" від 14.02.2020. Обставини наведені в обґрунтування заяви про вжиття заходів забезпечення позову можуть свідчити про незгоду заявника з прийнятими рішеннями новообраною  наглядовою радою товариства, а не про наявність обставин, які б свідчили про загрозу невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позов.
Не погоджуючись з прийнятою ухвалою, позивач - ОСОБА_1 звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою,  в якій просить скасувати ухвалу господарського суду міста Києва від 29.03.2021 року по справі №910/867/21 та постановити нове рішення, яким задовольнити заяву про вжиття заходів забезпечення позову та вжити заходів забезпечення позову шляхом зупинення дії рішень позачергових загальних зборів акціонерів приватного акціонерного товариства "Промзв`язок" від 14.02.2020 року, оформлених протоколом позачергових загальних зборів приватного акціонерного товариства "Промзв`язок" від 14.02.2020 року до набрання законної сили рішення суду у справі №910/867/21.
Мотивуючи апеляційну скаргу, скаржник зазначає, що позивачем  було подано до суду низку доказів, які достовірно  підтверджують факти порушень, які відбулись перед позачерговими загальними зборами акціонерів (недотримано процедури повідомлень акціонерів щодо призначення ПЗЗ та порядок денного), під час зборів (безпідставно припинено повноважень членів наглядової ради, в тому числі позивача та обрано новий неповноважний склад наглядової ради, в якій у порушення законодавства одним із членів ради стала особа, яка на момент його обрання 14.02.2020 року була генеральним директором цього товариства аж до 19.02.2020 року) та після їх проведення, оскільки новообрана наглядова  рада у новому складі вчиняла численні порушення статутних документів та ЗУ  «Про акціонерні товариства» та очевидно має намір продовжити вчиняти такі дії, що  підтверджуються доданими до заяви про вжиття заходів забезпечення позову документами та які містяться  в матеріалах справи.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.04.2021 року справу №910/867/21 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді Руденко М.А., суддів Дідиченко М.А., Пономаренко Є.Ю.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 28.04.2021, відкрито апеляційне провадження  за апеляційною ОСОБА_1  та призначено справу до розгляду на 25.05.2021.
У судовому засіданні 25.05.2021 р. представник  відповідача  просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржувану ухвалу без змін.
Представники позивача та третьої особи у судове засідання  не з`явились, як свідчать матеріали справи про час та місце розгляду справи всі представники були повідомлені належним чином. (а.с.61-64)
Частиною 12 ст. 270 ГПК України передбачено, що неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених  про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи. 
Пунктом 2 ч.3 ст. 202 ГПК України визначено, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає  справу за відсутності  такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки. 
Враховуючи те, що матеріали справи містять докази повідомлення всіх учасників судового процесу про дату, час та місце судового засідання, судова колегія вважає можливим розглянути справу у відсутності  представників позивача та третьої особи за наявними у справі доказами.
Заслухавши пояснення представника відповідача, вивчивши матеріали справи, розглянувши доводи апеляційної скарги, дослідивши письмові докази, долучені до матеріалів справи, виходячи з вимог чинного законодавства, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно з ч. 1 ст. 271 Господарського процесуального кодексу України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.
Відповідно до ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Як вбачається з матеріалів справи заява про забезпечення позову обґрунтована тим, що рішенням загальних зборів від 14.02.2020 фактично припинено повноваження членів Наглядової ради Товариства: ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , та невжиття заходів забезпечення позову у разі задоволення позову призведе до того, що всі рішення, які будуть прийняті новообраним (нелегітимним) складом наглядової ради приватного акціонерного товариства "Промзв`язок" можуть також бути визнаними недійсними. Таке забезпечення позову спрямоване виключно на збереження існуючого становища до прийняття рішення у справі, зупинення носить тимчасовий характер та спрямоване виключно на ефективний захист порушених прав та інтересів заявника у випадку задоволення позову.
При цьому, як зазначає заявник, новообраним складом наглядової ради, на засіданні, яке відбулося одразу після переобрання наглядової ради було обрано нового генерального директора та було ініційовано проведення загальних зборів, що були спрямовані на усунення від управління міноритарних акціонерів.
Відмовляючи у задоволенні заяви про забезпечення позову, суд першої інстанції дійшов висновку про те, що позивач не довів в порядку приписів ст.ст. 76-79 ГПК України, що існує реальна загроза, що невжиття заходів забезпечення позову шляхом зупинення дії рішень позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «ПРОМЗВ`ЯЗОК», оформлених протоколом позачергових загальних зборів акціонерів від 14.02.2020 року до набрання законної сили рішенням суду у справі №910/867/21 може істотно ускладнити чи унеможливить ефективний захист або поновлення порушених прав позивача ( у разі задоволення позову), за захистом яких він звернувся до суду, як і не доведено належними та  доступними доказами факту, що проведення загальних зборів наглядовою радою ПрАТ «ПРОМЗВ`ЯЗОК» спрямоване на «усунення від управління товариством міноритарних акціонерів».
При цьому, враховуючи інтереси інших акціонерів ПрАТ  «ПРОМЗВ`ЯЗОК», заходи забезпечення позову, які  позивач просить суд вжити за поданою заявою, не є співмірними з негативними наслідками, що можуть настати внаслідок зупинення дії рішення позачергових  загальних зборів акціонерів ПрАТ «ПРОМЗВ`ЯЗОК» оформлених протоколом позачергових  загальних зборів від 14.02.2020 року. 
Колегія суддів погоджується з таким висновком господарського суду першої інстанції зважаючи на  наступне. 
Процесуальні підстави для застосування заходів забезпечення позову визначає стаття 136 ГПК України.
Згідно з положеннями цієї статті господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.
У вирішенні питання про забезпечення позову, виходячи з положень статей 136, 137 ГПК України, господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.
Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду та наслідків заборони відповідачеві або іншим особам здійснювати певні дії.
Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається.
Обранням належного заходу забезпечення позову дотримується принцип співвіднесення виду заходу забезпечення позову із вимогами позивача, чим врешті досягаються: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову та, як наслідок, ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи.
Під час вирішення питання про вжиття заходів щодо забезпечення позову необхідно дотримуватися принципу їх співмірності із заявленими позивачем вимогами. Заходи щодо забезпечення позову можуть бути вжиті судом лише в межах предмета позову та не повинні порушувати прав інших осіб, не залучених до участі у справі. Під час вирішення питання про вжиття заходів щодо забезпечення позову слід враховувати, що такими заходами не повинні порушуватися права осіб, що не є учасниками справи, застосовуватися обмеження, не пов`язані з предметом спору.
Аналогічні правові висновки щодо застосування статей 136, 137 ГПК України викладені у постановах Верховного Суду від 14.06.2018 у справі №916/10/18, від 23.06.2018 у справі №916/2026/17, від 16.08.2018 у справі №910/5916/18, від 11.09.2018 у справі №922/1605/18, від 14.01.2019 у справі №909/526/18, від 21.01.2019 у справі №916/1278/18, від 25.01.2019 у справі №925/288/17, від 26.09.2019 у справі №904/1417/19, від 26.10.2020 у справі №907/477/20 та від 11.11.2020 у справі № 910/13709/19.
За змістом статей 136, 137 ГПК України обґрунтування необхідності забезпечення позову полягає у доказуванні обставин, з якими пов`язано вирішення питання про забезпечення позову. Забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача.
Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.
Відповідно до частини першої статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
В свою чергу, обов`язок доказування наявності таких обставин покладається на заявника.
Згідно з пунктом 2 частини першої статті 137 ГПК України позов забезпечується, зокрема, забороною відповідачу вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання.
Під час вирішення питання щодо забезпечення позову обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду клопотання про забезпечення позову.
Вирішуючи питання щодо забезпечення позову, суд насамперед повинен з`ясувати зміст позовних вимог, а також правові підстави позову.
При цьому, відповідно до частини першої, пунктів 4, 5 частини третьої статті 162 ГПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити, зокрема: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.
Як встановлено судом, предметом поданого позову є визнання недійсним усіх рішень позачергових загальних зборів акціонерів Приватного акціонерного товариства "Промзв`язок" від 14.02.2020, що оформлені Протоколом Загальних зборів акціонерів Приватного акціонерного товариства "Промзв`язок" від 14.02.2020.
Відтак, оскільки позивач звернувся до суду з вимогою немайнового характеру, судове рішення у разі задоволення якої не вимагатиме примусового виконання, то в цьому випадку має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.
Подібний за змістом правовий висновок викладений у постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду Верховного Суду від 16.08.2018 у справі №910/1040/18, у постановах Касаційного господарського суду Верховного Суду від 29.08.2019 у справі №917/258/19, від 22.07.2019 у справі 914/120/19, від 27.05.2019 у справі № 923/65/19, від 26.10.2020 у справі №907/477/20 та від 15.01.2021 у справі №914/1939/20.
Аналізуючи вказане, колегія суддів зазначає про те, що заходи забезпечення позову застосовуються господарським судом як гарантія реального виконання рішення суду.  При цьому, особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову, а при вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.
Тобто вжиття заходу забезпечення пов`язуються з ефективним захистом або поновленням порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся, реальним виконанням судового рішення, а також із наявністю обставин, що достеменно свідчать про те, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду.
В немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки позивач не зможе їх захистити в межах одного судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.
Звертаючись з відповідною заявою, позивач, серед іншого, повинен обґрунтувати причини звернення з такою заявою та надати суду докази наявності фактичних обставин, у розумінні ст.ст.74,76,77 ГПК України, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову; наявність зв`язку між конкретним заходом забезпечення і предметом позовної вимоги; взаємопов`язаність заходу забезпечення з обставиною утруднення виконання чи невиконання рішення господарського суду, а саме, що обраний спосіб забезпечення спроможний запобігти відповідним утрудненням; імовірність утруднення виконання рішення або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів - саме з урахуванням предмета позову і неможливості виконання позовних вимог у випадку їх задоволення.
Водночас,  вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів та, вживаючи заходи забезпечення позову, слід враховувати, що такі заходи не будуть перешкоджати іншим особам здійснювати покладені на них згідно із законодавством повноваження.
Дослідивши матеріали справи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що  заявником не доведено в порядку приписів статей 76-79 ГПК України, що існує реальна загроза, що невжиття заходів забезпечення позову шляхом зупинення дії рішень позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ  "Промзв`язок", оформлених  протоколом позачергових загальних зборів ПрАТ  "Промзв`язок" від 14.02.2020, до набрання законної сили рішенням суду у справі №910/867/21 може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених прав позивача (у разі задоволення позову), за захистом яких він звернувся до суду, як і не доведено належними та допустимими доказами факту, що проведення загальних зборів Наглядовою радою спрямоване на "усунення від управління товариством міноритарних акціонерів".
Згідно п. 1 ч. 5 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України не допускається забезпечення позову у спорах, що виникають з корпоративних відносин, шляхом заборони проводити загальні збори акціонерів або учасників господарського товариства та приймати ними рішення, крім заборони приймати конкретні визначені судом рішення, які прямо стосуються предмета спору.
Отже, враховуючи інтереси інших осіб засновників (учасників) юридичної особи, слід зазначити, що заходи забезпечення позову, які позивач просить суд вжити за поданою заявою, не є співмірними з негативними насідками, що можуть настати внаслідок зупинення дії рішень позачергових загальних зборів акціонерів Приватного акціонерного товариства  "Промзв`язок", оформлених  протоколом позачергових загальних зборів Приватного акціонерного товариства  "Промзв`язок" від 14.02.2020.
В свою чергу, обставини наведені в обґрунтування заяви про вжиття заходів забезпечення позову можуть свідчити про незгоду заявника з порушенням порядку скликання загальних зборів  та прийнятими рішеннями новообраною  наглядовою радою товариства, а не про наявність обставин, які б свідчили про загрозу невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позов.
Доводи позивача, як у заяві про забезпечення позову, так і у апеляційній скарзі зводяться виключно до того, що відповідач може вчинити дії, спрямовані на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення позову до суду.
Позивачем  не надано належних та допустимих  доказів, які б свідчили про вчинення відповідачем конкретних дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду та про можливе утруднення (унеможливлення) виконання рішення по справі.
Відтак, подана позивачем заява про забезпечення позову не містить обґрунтованих мотивів та посилань на докази, на підставі яких суд міг би дійти висновку щодо обґрунтованості, доцільності та необхідності забезпечення позову у визначений заявником спосіб на даній стадії судового процесу. 
Окрім того, колегія суддів звертаю увагу, що позивач, звертаючись з заявою про забезпечення позову шляхом зупинення дії рішень позачергових загальних зборів акціонерів приватного акціонерного товариства "Промзв`язок" від 14.02.2020 року , оформлених протоколом позачергових загальних зборів від 14.02.2020 року до набрання законної сили рішенням суду у справі № 910\867\21 не зазначила які саме дії рішень приватного акціонерного товариства "Промзв`язок" необхідно зупинити.
Відповідно до ст. ст. 73, 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає, що скаржник не довів обґрунтованість своєї апеляційної скарги, докази на підтвердження своїх вимог суду не надав, колегія суддів погоджується з ухвалою господарського суду міста Києва від 29.03.2021 р. у справі № 910/8671/20,  підстав для її скасування або зміни не вбачається.
Оскільки цією постановою суд апеляційної інстанції не вирішує спір по суті заявлених позовних вимог, розподіл судових витрат судом апеляційної інстанції відповідно до ч. 4  ст. 129 ГПК України  не здійснюється.
Керуючись ст.ст.  129, 269,  270, 271,  275,  276, 281-284    Господарського процесуального кодексу України,  суд,-
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу господарського суду міста Києва  від 29.03.2021 р. у справі № 910/8671/21 залишити без задоволення. 
Ухвалу господарського суду міста Києва  від 29.03.2021 р. у справі № 910/8671/21  залишити без змін. 
Матеріали оскарження № 910/8671/21 повернути до господарського суду міста Києва .
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом двадцяти днів в порядку, визначеному ст.ст. 286-291 Господарського процесуального кодексу України. 

Повний текст постанови підписано 01.06.2021 року 

Головуючий суддя                                                            М.А. Руденко 

Судді                                                                                М.А. Дідиченко

                                                                                Є.Ю. Пономаренко