Ухвала
 
16 червня 2021року
м. Київ
справа № 387/3/19
провадження № 51 – 2622 ск 21
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого           ОСОБА_1 ,
суддів                        ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 , яка діє в інтересах засудженого ОСОБА_5 , на вирок Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 27 липня 2020 року та вирок Кропивницького апеляційного суду від 24 лютого 2021 року у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12018120140000601,
встановив:
26 травня 2021 року Касаційним кримінальним судом Верховного Суду                   касаційну скаргу захисника через її невідповідність вимогам п. 4 ч. 2 ст. 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) залишено без руху 
і надано строк для усунення недоліків. Також захиснику було роз`яснено, що у разі неусунення недоліків касаційної скарги, залишеної без руху, в установлений строк касаційна скарга повертається особі,  яка її подала.
У межах наданого строку для усунення недоліків касаційної скарги та на виконання ухвали касаційного суду захисник ОСОБА_4 направила нову касаційну скаргу, проте приписів ст. 427 КПКне дотрималася та недоліків, які пов`язані зі змістом касаційної скарги, не усунула.
Статтею 438 КПК передбачено, що підставами для скасування або зміни судового рішення судом касаційної інстанції є: істотне порушення вимог кримінального процесуального закону (ст. 412 КПК); неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність (ст. 413 КПК); невідповідність призначеного покарання ступеню тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого (ст. 414 КПК). 
Так, захисник ОСОБА_4 порушує питання про скасування вироку Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 27 липня 2020 року та вироку Кропивницького апеляційного суду від 24 лютого 2021 року із призначенням нового розгляду у суді першої інстанції у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону та неправильним застосуванням закону України про кримінальну відповідальність. 
Відповідно до положень ст. 412 КПК істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення. При цьому у ч. 2 вказаної статті наведено вичерпний перелік підстав, за наявності яких судове рішення підлягає скасуванню, а саме: за наявності підстав для закриття судом провадження в кримінальній справі його не було закрито; судове рішення ухвалено незаконним складом суду; судове провадження здійснено за відсутності обвинуваченого, крім випадків, передбачених частиною третьою статті 323 чи статтею 381 цього Кодексу, або судове провадження здійснено за відсутності захисника, якщо його участь є обов`язковою; судове провадження здійснено за відсутності потерпілого, належним чином не повідомленого про дату, час і місце судового засідання; порушено правила підсудності; у матеріалах провадження відсутній журнал судового засідання або технічний носій інформації, на якому зафіксовано судове провадження в суді першої інстанції.
Також приписами ст. 415 КПК  визначено виключний перелік підстав, за наявності яких, суд призначає новий розгляд у суді першої інстанції, а саме: якщо встановлено порушення, передбачені пунктами 2, 3, 4, 5, 6, 7 частини другої статті 412 цього Кодексу; в ухваленні судового рішення брав участь суддя, якому було заявлено відвід на підставі обставин, які очевидно викликали сумнів 
у неупередженості судді, і заяву про його відвід визнано судом апеляційної інстанції обґрунтованою; судове рішення ухвалено чи підписано не тим складом суду, який здійснював судовий розгляд.
Тобто, порушуючи питання про скасування оскаржуваних судових рішень із призначенням нового розгляду у суді першої інстанції внаслідок істотного порушення кримінального процесуального закону захисник повинна була керуватися статтями 412, 415 КПК, та вказати, за наявності, на підстави, вичерпний перелік яких передбачений у цих статтях.
Однак, в касаційній скарзі захисник ОСОБА_4 не зазначає жодного з таких порушень, які з огляду на положення статей 412, 415 КПК слугували б підставою для скасування оскаржуваних судових рішень з призначенням нового розгляду 
у суді першої інстанції.
Натомість вважаючи оскаржувані судові рішення такими, що ухвалені з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, захисник 
в обґрунтування своєї позиції фактично виражає свою незгоду з наданою судами оцінкою доказам та по суті заперечує правильності встановлення фактичних обставин кримінального провадження (ст. 411 КПК), що в силу статей 433, 
438 КПК не є предметом перевірки суду касаційної інстанції.
Відсутність у скарзі належного обґрунтування, зважаючи на те, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах касаційної скарги, перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження.
Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 429 КПК касаційна скарга повертається, якщо особа не усунула недоліки касаційної скарги, яку залишено без руху, в установлений строк.
За таких обставин, касаційна скарга разом з усіма доданими до неї документами підлягає поверненню. 
Враховуючи викладене і керуючись п. 1 ч. 3 ст. 429 КПК, Суд
постановив:
Касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 на вирок Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 27 липня 2020 року та вирок Кропивницького апеляційного суду від 24 лютого 2021 року щодо ОСОБА_5 повернути.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1                                        ОСОБА_2                                     ОСОБА_3