УХВАЛА

24 травня 2021 року 
м. Київ
справа № 240/12299/19
адміністративне провадження № К/9901/16324/21
Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Уханенка С.А. перевірив касаційну скаргу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області на постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 25 березня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, 
В С Т А Н О В И В:
В грудні 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області (далі - КДКА Житомирської області) про визнання протиправним та скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області від 22 жовтня 2019 року №14/2/2  про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту та зобов`язання  провести повторний кваліфікаційний іспит у найближчий час проведення таких іспитів.
Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 21 вересня 2020 року у задоволенні позову відмовлено. 
Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 25 березня 2021 року скасовано рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 21 вересня 2020 року. Визнано протиправним та скасовано рішення КДКА Житомирської області від 22 жовтня 2019 року №14/2/2 в частині відмови у видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту ОСОБА_1 . Зобов`язано КДКА Житомирської області провести повторний кваліфікаційний іспит ОСОБА_1 у найближчий час проведення таких іспитів. Вирішено питання розподілу судових витрат.
28 квітня 2021 року КДКА Житомирської області подала касаційну скаргу на постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 25 березня 2021 року, посилаючись на неправильне застосування судом апеляційної інстанції пункту 13.9. Розділу 4 «Порядок допуску до складення кваліфікаційного іспиту, порядок складення кваліфікаційного іспиту та методика оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні», затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2013 року за №270 (далі - Порядок №270) на виконання положень Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність. Заявник просить скасувати постанову суду апеляційної інстанції, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.
Відповідно до частини першої статті 328 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.
За правилами частини четвертої статті 328 КАС України  підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;
2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;
3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;
4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою  статті 353 цього Кодексу.
Пунктом 4 частини п`ятої статті 332 КАС України встановлено, що касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається суддею-доповідачем також, якщо у касаційній скарзі не викладені передбачені цим Кодексом підстави для оскарження судового рішення в касаційному порядку.
Відповідно до частини третьої статті 334 КАС України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються, зокрема, підстава (підстави) відкриття касаційного провадження.
Частиною першою статті 341 КАС України встановлено, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення, зокрема, в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження.
Враховуючи положення процесуального закону необхідно зазначити, що під час касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій статті 328 КАС України, обґрунтування неправильного застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права чи порушення ним норм процесуального права має обов`язково наводитись у взаємозв`язку із посиланням на відповідний пункт (пункти) частини четвертої статті 328 КАС України як на підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга. 
Перевіряючи мотиви касаційної скарги, Верховним Судом встановлено, що її доводи зводяться до оцінки ситуації, пов`язаної з неправильним, на думку заявника, застосуванням судом апеляційної інстанції положень Порядку №270 під час здійснення вирахування середнього балу з метою встановлення кінцевого результату іспиту. Проте, КДКА Житомирської області в касаційній скарзі, викладаючи власну думку щодо порушення судом апеляційної інстанції норми матеріального права, не послалася на відповідну підставу, передбаченою частиною четвертою статті 328 КАС України, та не навела аргументи щодо взаємозв`язку між порушеною, на думку заявника, нормою процесуального та/або матеріального права і підставою відкриття касаційного провадження.
Водночас, заявником зауважено, що 25 березня 2021 року відбулося судове засідання без участі представника КДКА Житомирської області та в оскаржуваній постанові не зазначено, що представник КДКА Житомирської області, адвокат Вернидуб Д.В., подав через електронну пошту суду письмове клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з позитивним результатом ПЛР-тестів через зараження на гостру респіраторну хворобу SARS-CoV-2. На думку скаржника, судом апеляційної інстанції порушено право заявника як сторони у справі на безпосередню участь у судовому засіданні через уповноваженого представника, який не прибув у судове засідання у зв`язку із хворобою та заздалегідь письмово повідомив суд про поважність причини неявки.
Наведені підстави також викладені без відповідного взаємозв`язку із виключеними підставами, передбаченими частиною четвертою статті 328 КАС України.
Суд також наголошує, що відповідно до пункту 4 частини четвертої статті 328 КАС України та пункту 3 частини третьої статті 353 КАС України, зокрема, підставою касаційного оскарження є порушення норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, якщо справу розглянуто адміністративними судами за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою касаційну скаргу такою підставою. 
Водночас, викладення обставин, за яких відбулося порушення процесуальної норми права, наведеного заявником, свідчить про обізнаність представника відповідача про місце, дату та час судового засідання.
Отже, судом встановлено, що заявник в касаційній скарзі не вказав жодну підставу відкриття касаційного провадження з обґрунтованим мотивуванням щодо такого відкриття.
Враховуючи те, що заявником не викладено передбачених цим Кодексом підстав для оскарження судового рішення у касаційному порядку, касаційну скаргу необхідно повернути особі, яка її подала, на підставі пункту 4 частини п`ятої статті 332 КАС України.
Керуючись статтею  248, пунктом 4 частини п`ятої статті  332 КАС України,
У Х В А Л И В :
1.  Касаційну скаргу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області на постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 25 березня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії - повернути особі, яка її подала.
2.  Роз`яснити, що повернення касаційної скарги не позбавляє права повторного звернення до суду касаційної інстанції в порядку, встановленому законом.
3.  Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
Суддя                                                                                                                           С.А. Уханенко