ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ 
ГОСПОДАРСЬКИЙ  СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.06.2021 року          м.Дніпро         Справа №  908/2714/20

          Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючого судді Кузнецова В.О.,
суддів Коваль Л.А., Чередка А.Є., 
розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу Комунального некомерційного підприємства «Кам`янсько-Дніпровський центр первинної медико-санітарної допомоги» Кам`янко-Дніпровської районної ради Запорізької області на рішення Господарського суду Запорізької області від 23.12.2020 (повний текст рішення складено 23.12.2020, суддя Топчій О.А.) у справі 
за позовом  публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» в особі Кам`янко-Дніпровських районних електричних мереж, Запорізька область, м. Кам`янка-Дніпровська
до відповідача комунального некомерційного підприємства «Кам`янсько-Дніпровський центр первинної медико-санітарної допомоги» Кам`янко-Дніпровської районної ради Запорізької області, Запорізька обл., м. Кам`янка-Дніпровська
про стягнення коштів
ВСТАНОВИВ:
         І. Короткий зміст і підстави позовних вимог
          Публічне акціонерне товариство «Запоріжжяобленерго» в особі Кам`янко-Дніпровських районних електричних мереж звернулося до Господарського суду Запорізької області звернувся з позовом до комунального некомерційного підприємства «Кам`янсько-Дніпровський центр первинної медико-санітарної допомоги» Кам`янко-Дніпровської районної ради Запорізької області про стягнення боргу за недораховану електричну енергію в розмірі 11        157,71 грн.
Позовні вимоги обґрунтовані посиланням на виявлені за результатом технічної перевірки об`єкта електропостачання порушення відповідачем п.3.31, 3.3, 10.2.26 ПКЕЕ, а саме порушення цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлена пломба ПАТ «Запоріжжяобленерго» на розрахунковому засобі обліку електричної енергії, про що було   складено акт про порушення №000735 від 15.05.2018. 
         ІІ. Короткий зміст рішення суду першої інстанції
Рішенням Господарського суду Запорізької області від 23.12.2020 у даній справі позовні вимоги задоволено; стягнуто з комунального некомерційного підприємства «Кам`янсько-Дніпровський центр первинної медико-санітарної допомоги» Кам`янко-Дніпровської районної ради Запорізької області на користь публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» в особі Кам`янсько-Дніпровських районних електричних мереж  суму боргу за недораховану  електроенергію в розмірі 11 157,71 грн, судовий збір у розмірі 2 102,00 грн. 
Рішення місцевого господарського суду мотивовано посиланням на невиконання відповідачем в добровільному порядку рішення засідання комісії з розгляду актів про порушення, оформленого протоколом №42/КД від 14.05.2020, а саме: несплата обсягу вартості недорахованої електричної енергії по акту № 000735 від 15.05.2018 про порушення споживачем Правил користування електричною енергією.
         ІІІ. Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи учасників справи
          3.1 Доводи особи, яка подала апеляційну скаргу
            Комунальне некомерційне підприємство «Кам`янсько-Дніпровський центр первинної медико-санітарної допомоги» Кам`янко-Дніпровської районної ради Запорізької області, не погоджуючись із зазначеним рішенням суду першої інстанції, звернулось до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення господарського суду скасувати та прийняте нове рішення, яким відмовити в задоволені позовних вимог в повному обсязі.
          Аргументуючи апеляційну скаргу скаржник зазначає, що відповідача не було повідомлено про дату засідання комісії.
          За твердженням заявника апеляційної скарги на даний час відсутній протокол з розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергій, який було проведено без порушення чинного законодавства і який відповідає нормам діючого законодавства, а відповідно відсутній підтверджений розрахунок розміру недоврахованої електричної енергії позивачем. 
          Експертиза пошкодженої пломби позивачем не проводилась. Таким чином, на думку скаржника, до моменту встановлення факту втручання споживача в роботу приладу обліку енергопостачальник не має підстав для здійснення нарахувань відповідно до Методики без наявності відповідних висновків спеціалізованих організацій.
        3.2 Доводи інших учасників справи
        У відзиві на апеляційну скаргу публічне акціонерне товариство "Запоріжжяобленерго" просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги, рішення господарського суду залишити без змін.
          В обґрунтування своєї правової позиції позивач вказує, що відповідачем станом на час вирішення цієї справи по суті спору не надано доказів оскарження рішення від 18.09.2018 (оформленого протоколом від 18.09.2019) у встановленому чинним законодавством порядку та зустрічні позовні вимоги не заявлялись. 
          Акт про порушення №000735 складено 15.05.2018, що передувало набранню чинності ПРРЕЕ (11.06.2018). На момент виявлення порушення діяли Правила користування електричною енергією (ПКЕЕ).
          Зазначення позивачем конкретної правової норми на обґрунтування позову не є визначальним при вирішенні судом питання про те, яким законом слід керуватися при вирішенні спору. Саме на суд покладено обов`язок надати правову кваліфікацію відносинам сторін виходячи із фактів, установлених під час розгляду справи та визначити, яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору. 
          В протоколі від 14.05.2020 представником відповідача Кострикіним Ю.А. в якості пояснень зазначено, що пломбу позивача №09997744, які було встановлено згідно акту про пломбування від 16.03.2015, дійсно зірвано представниками відповідача та нібито повідомлено електропостачальника. Доказів повідомлення електропостачальника про необхідність зняття пломби відповідачем не надано.
          Позивач вважає, що сам по собі факт пошкодження чи зриву пломб, в тому числі, порушення цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), незалежно від мети та можливості безоблікового споживання електроенергії є достатньою правовою підставою для застосування оперативно-господарської санкції у вигляді донарахування вартості необлікованої електричної енергії.
          ІV. Апеляційне провадження
         4.1 Процедура апеляційного провадження в апеляційному господарському суді
Згідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.01.2021 для розгляду апеляційної скарги визначена колегія у складі: головуючий суддя Кузнецов В.О., судді Коваль Л.А., Чередко А.Є.
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 01.02.2021 відкрито  апеляційне провадження за апеляційною скаргою комунального некомерційного підприємства «Кам`янсько-Дніпровський центр первинної медико-санітарної допомоги» Кам`янко-Дніпровської районної ради Запорізької області на рішення Господарського суду Запорізької області від 23.12.2020; постановлено розгляд справи здійснити у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, без повідомлення (виклику) учасників справи.
Ухвалою апеляційного господарського суду від 09.04.2021 провадження у справі зупинено до розгляду об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду справи № 908/3049/19.
Ухвалою апеляційного господарського суду від 30.04.2021 поновлено провадження у справі за апеляційною скаргою комунального некомерційного підприємства «Кам`янсько-Дніпровський центр первинної медико-санітарної допомоги» Кам`янко-Дніпровської районної ради Запорізької області на рішення Господарського суду Запорізької області від 23.12.2020.
       4.2 Стислий виклад обставин справи, встановлених судами
          07.05.2018 між публічним акціонерним товариством «Запоріжжяобленерго» - постачальник електричної енергії та комунальним некомерційним підприємством «Кам`янсько-Дніпровський районний центр первинної медико-санітарної допомоги» Кам`янсько-Дніпровської районної ради Запорізької області – споживач укладено договір про постачання електричної енергії, яка закуповується за державні кошти №882.
Розділом 6 договору передбачено, що під час виконання умов цього договору, а також при вирішенні всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов`язуються керуватися чинним законодавством України, зокрема, Правилами користування електричною енергією (ПКЕЕ).
Підпунктом 26 пункту 10.2. ПКЕЕ визначено обов`язок споживача забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.
На вимогу приписів норм чинного законодавства, позивачем було складено акт про пломбування елементів розрахункового засобу обліку від 16.03.2015. В акті про пломбування зазначено елемент обліку, № пломби та їх кількість на кожному елементі обліку. Згідно даного акта відповідальний за збереження пломб є відповідач. Другий екземпляр акту отримано відповідачем 16.03.2015 під підпис, про що є відповідна відмітка в акті.
15.05.2018 рейдовою бригадою енергопостачальника за результатом технічної перевірки об`єкта електропостачання за адресою: с. Велика Знам`янка, вул. Лиманна, № 130 було виявлене порушення 3.31, 3.3, 10.2.26 ПКЕЕ (які діяли на момент виявлення порушення), а саме: порушення цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлена пломба ПАТ «Запоріжжяобленерго» на розрахунковому засобі обліку електричної енергії. Пошкоджено пломбувальний матеріал від пломби №09997744 згідно акту про пломбування від 16.03.2015. Про виявлене порушення у присутності представника споживача Кострікіна Ю.О. було складено акт про порушення №000735 від 15.05.2018. Представник споживача зі складеним актам ознайомлений, проте від підпису відмовився, про що свідчить відповідний запис у акті, від отримання другого примірника акту представник відповідача відмовився. Зауважень до складеного акту не надав.
Супровідним листом №63-01/2082 від 23.08.2018 на адресу відповідача було направлено другий примірник акту про порушення №000735 від 15.05.2018.
В акті про порушення зазначено, що комісія енергопостачальника з розгляду даного акту відбудеться 07.06.2018. Проте засідання комісії у вказану дату не відбулось.
30.07.2018 на засіданні комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕ Енергопостачальником було прийнято рішення про виконання розрахунку недоврахованої електричної енергії по акту №000735 від 15.05.2018 у розмірі 4639 кВт.год. на суму 11 157,71 грн, що оформлено протоколом від 30.07.2018.
Комісією з розгляду актів про порушення ПКЕЕ від 28.04.2020 було прийнято рішення анулювати рішення комісії від 30.07.2018 та призначити нове засідання комісії на 14.05.2020, про що належним чином повідомити споживача. 
28.04.2020 на адресу споживача було направлено запрошення на засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕ, яке було призначено на 14.05.2020.
14.05.2020 на засіданні комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕ енергопостачальником було прийнято рішення про виконання розрахунку недоврахованої електричної енергії по акту №000705 від 15.05.2018 у розмірі 4639 кВт.год. на суму 11157,71 грн, що оформлено протоколом від 14.05.2020.
Представником відповідача Кострикіним Ю.А., що діє на підставі довіреності №153 від 14.05.2020, отримано другий екземпляр протоколу від 14.05.2020 під підпис, про що є відповідна відмітка у протоколі. Також представника відповідача було повідомлено про право оскарження рішення комісії у судовому порядку.
Супровідним листом №63-44/961 від 15.05.2020 відповідачеві надіслано рахунок №882/5-ап від 14.05.2020 та розрахунок до рахунку. Про отримання зазначених документів 19.05.2020 свідчить підпис уповноваженої особи відповідача на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення. 
Відповідачем не надано доказів оскарження та скасування у встановленому законодавством України порядку прийнятого ПАТ «Запоріжжяобленерго» рішення, оформленого протоколом №42/КД від 14.05.2020. 
Невиконання відповідачем в добровільному порядку рішення засідання комісії з розгляду актів про порушення, оформленого протоколом №42/КД від 14.05.2020, а саме: несплата обсягу вартості недорахованої електричної енергії по акту № 000735 від 15.05.2018 про порушення споживачем Правил користування електричною енергією стало підставою для звернення позивача з позовом до суду.
          4.3 Позиція апеляційного господарського суду у справі
         Імперативними приписами статті 269 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.
        Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши наведені в апеляційній скарзі доводи, подані заперечення, перевіривши встановлені на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, колегія суддів апеляційного суду вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
          Предметом апеляційного перегляду є вирішення питання про наявність або відсутність підстав для стягнення з відповідача вартості недоврахованої електроенергії на підставі рішення позивача, оформленого протоколом № 42/КД від 14.05.2020,  на підставі акту порушення № 000735 від 15.05.2018.
          Відповідно до ч.1 ст.275 Господарського кодексу України за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов`язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується. Окремим видом договору енергопостачання є договір постачання електричної енергії споживачу. Особливості постачання електричної енергії споживачам та вимоги до договору постачання електричної енергії споживачу встановлюються Законом України "Про ринок електричної енергії".
          За приписами ст.ст.56, 58 Закону України "Про ринок електричної енергії" постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу. Споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.
         Стаття 1 Закону України "Про електроенергетику" визначає постачання електричної енергії як господарську діяльність, пов`язану з наданням електричної енергії споживачеві за допомогою технічних засобів передачі та розподілу електричної енергії на підставі договору. Електрична енергія є товарною продукцією, призначеною для купівлі-продажу.
          Статтею 26 Закону України "Про електроенергетику" встановлено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.
      Правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є зокрема крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку (ст. 27 Закону України "Про електроенергетику").
      Згідно з п.14 ч.2 ст.77 Закону України "Про ринок електричної енергії" правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо.
      Правилами користування електричною енергією (у редакції, що діяла на час складання акту про порушення - 15.05.2018, які втратили чинність 11.06.2018 на підставі постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, "Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії" від 14.03.2018 № 312) врегульовано взаємовідносини, які виникають у процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії), і дія цих Правил поширюється на всіх юридичних та фізичних осіб (крім населення).
          Пунктом 1.2 ПКЕЕ визначено, що недоврахована електрична енергія – обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно. 
     Пунктом 5.1 ПКЕЕ передбачено, що договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов`язків сторін. Споживання електричної енергії без договору не допускається.
      Відповідно до підпунктів 1, 2, 27 пункту 10.2 ПКЕЕ, споживач електричної енергії зобов`язаний: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); оплачувати обсяг спожитої електричної енергії, а також здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані постачальнику електричної енергії (електропередавальній організації), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.
      Відповідно до пункту 6.40 ПКЕЕ, у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, з пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ.
         Пунктом 6.41 ПКЕЕ встановлено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.
     Матеріали справи свідчать про те, що 15.05.2018 рейдовою бригадою енергопостачальника за результатом технічної перевірки об`єкту електропостачання за адресою: с.Велика Знам`янка, вул.Лиманна, 130 було виявлено порушення п.3.31, 3.3, 10.2.26 ПКЕЕ (які діяли на момент порушення), а саме порушення цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлена пломба ПАТ "Запоріжжяобленерго"  на розрахунковому засобі обліку електричної енергії. Пошкоджено пломбувальний від пломби №09997744 згідно акту про пломбування від 16.03.2015. Про виявлене порушення у присутності представника споживача Кострікіна Ю.О. було складено акт про порушення №000735 від 15.05.2018. Представник споживача зі складеним актам ознайомлений, проте від підпису відмовився, про що свідчить відповідний запис у акті, від отримання другого примірника акту представник відповідача відмовився. Зауважень до складеного акту не надав.
         Згідно з пунктом 6.42 ПКЕЕ на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків.
     Відповідно до 6.43 ПКЕЕ кошти за недовраховану електричну енергію перераховуються споживачем на поточний рахунок із спеціальним режимом використання постачальника електричної енергії за регульованим тарифом або поточний рахунок постачальника електричної енергії за нерегульованим тарифом. Споживач має оплатити розрахункові документи за недовраховану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.
         Колегія суддів вважає, що надавши оцінку наявним у справі доказам та доводам сторін, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про доведеність позивачем обставин вчинення відповідачем правопорушення в галузі електроенергетики.
         Порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією встановлюється Методикою визначення обсягу та відшкодування електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 №562 (далі - Методика).
         Вказана Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку (пункти 1.1, 1.2 Методики).
          У пункті 2.1 Методики вказано, що методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ, зокрема, пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи інших заінтересованих сторін, індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному ПКЕЕ, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб та індикаторів (п.п.2).
          Пунктом 2.2. Методики встановлено, що обсяг електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення ПКЕЕ (20417-96) (W, кВт/год), розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕ ( 20417-96 ) процедури.
          Відповідно до п.3.1. - ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН: пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕН, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів (п.п.2).
          Факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою.
          У разі визнання споживачем факту втручання в роботу приладів обліку, факту зумисного пошкодження пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи тавр про повірку приладів обліку (у разі встановлення таких пломб та зазначення їх в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕН, який підтверджує факт установлення і передачу на збереження приладів обліку і пломб), факту зумисного пошкодження приладів обліку, про що окремо зазначається в акті про порушення, підтвердження експертизою зазначених порушень ПКЕЕН необов`язкове.
          Відповідно до п.3.3. Методики, розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється:           за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів.
          Актом про порушення №000735 від 15.05.2018 встановлено факт пошкодження пломби, що свідчить про вчинення відповідачем правопорушення в галузі електроенергетики.
          При цьому, колегія суддів враховує, що відповідачем не зазначено в акті жодних зауважень чи будь-яких пояснень з приводу зафіксованого відповідачем порушення, в той час, як відповідно до пункту 6.41 Правил користування електричною енергією, споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання, тим самим підтвердити свою незгоду із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб. При цьому, споживачем не було висловлено у встановленому законом порядку незгоди з встановленими в акті порушеннями та споживач не наполягав на проведенні експертизи.
          Сам по собі факт пошкодження чи зриву пломби, незалежно від обставин та можливості безоблікового споживання електроенергії, є достатньою правовою підставою для застосування оперативно-господарської санкції у виді донарахування вартості необлікованої електричної енергії.

          Відповідно до пункту 6.42 Правил користування електричною енергією на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.
          Отже, під час засідань комісії з розгляду актів про порушення обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків визначається на підставі акта порушень. 
           14.05.2020 позивачем прийнято рішення, оформлене протоколом від 14.05.2020, про застосування до споживача оперативно-господарської санкції за порушення ним ПКЕЕ, а саме: затверджено розрахунок недоврахованої електричної енергії по акту №000705 від 15.05.2018 у розмірі 4639 кВт.год. на суму 11157,71 грн, що оформлено протоколом від 14.05.2020.
          Доказів скасування рішення комісії від 14.05.2020, оформленого протоколом від 14.05.2020, на час розгляду справи суду не надано, отже воно є чинним та підлягає виконанню. 
          Вказаний розрахунок проведено на підставі Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України №562 від 04.05.2006.
          Пунктом 3.4. Методики передбачено, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 Методики, крім виявлення випадків фіксації індикаторами впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, та в підпункті 4 пункту 3.1 Методики (за наявності між енергопостачальником та споживачем договірних відносин за об`єктом споживача, за яким було виявлено самовільне підключення), розрахунковий добовий обсяг споживання електричної енергії (W, кВт.год) визначається за формулою W = 24х Рх Кх К, (3.1) доб. дог. сез. вик., де Р - величина   потужності   електроустановок  споживача,   дог.   передбачена  договором   про користування електричною енергією, кВт; К - коефіцієнт сезонності (приймається рівним 0,8 у літній період та рівним 1 на період опалення); К - коефіцієнт використання потужності (додаток 2).
          Перевіривши розрахунок позивача, колегія суддів вважає, що цей розрахунок відповідає передбаченим законодавством порядку та способу нарахування, є обґрунтованим та арифметично вірним.
          Враховуючи викладене, приймаючи до уваги відсутність доказів повної або часткової оплати відповідачем нарахованої по акту суми вартості недорахованої електроенергії, місцевий господарський суд дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог у повному обсязі.
          Щодо застосування до спірних правовідносин Правил роздрібного ринку електричної енергії, враховуючи таке.
         Спірні правовідносини у справі склалися між сторонами з приводу стягнення боргу за недораховану електроенергію внаслідок порушення відповідачем пунктів п.3.31, 3.3, 10.2.26 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України № 28 від 31.07.1996.
        Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судами першої та апеляційної інстанцій і не заперечується сторонами, станом на момент проведення перевірки та складання за її результатами акту про порушення № 000735 від 15.05.2018 були чинними Правила користування електричною енергією, затверджені постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України №28 від 31.07.1996. При цьому, засідання комісії з розгляду акту, на якому прийнято рішення, оформлене протоколом №42/КД, відбулось 14.05.2020.
         Зазначені Правила користування електричною енергією втратили чинність на підставі постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, № 312 від 14.03.2018, якою затверджено Правила роздрібного ринку електричної енергії, що набрали чинності з 11.06.2018.
         Відповідно до підпункту 8.2.6 пункту 8.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Якщо для розгляду акта про порушення необхідні результати експертного дослідження, зазначений термін розгляду відраховується з дати їх отримання оператором системи від експертної установи.
      Натомість, Правила користування електричною енергією не встановлювали строків розгляду такого акту.
      Відповідно до статті 5 Цивільного кодексу України акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності.
      Акт цивільного законодавства не має зворотної дії у часі, крім випадків, коли він пом`якшує або скасовує цивільну відповідальність особи.
      Якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності.
      Отже, за загальним правилом закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце.
         Аналогічне тлумачення принципу дії законів та інших нормативно-правових актів у часі міститься у пункті 2 рішення Конституційного Суду України № 1-рп/99 від 09.02.1999 “У справі за конституційним зверненням Національного банку України щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 58 Конституції України (справа про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів)” та у пункті 4 рішення Конституційного Суду України № 3-рп/2001 від 05.04.2001 "У справі за конституційним поданням Президента України щодо відповідності Конституції України (конституційності) Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України" (справа про податки).
        За таких обставин та з огляду на те, що дія нормативно-правового акту поширюється тільки на ті відносини, які виникли після набуття ним чинності, що є однією з гарантій правової стабільності, враховуючи, що складення акту про порушення відбулося до набрання чинності Правилами роздрібного ринку електричної енергії, а чинні на той час Правила користування електричною енергією не встановлювали строків розгляду такого акту, ПАТ           “Запоріжжяобленерго” в особі Кам`янко-Дніпровських електричних мереж мало "законне сподівання" на застосування приписів саме діючого нормативного акту, який не регламентував часових обмежень для розгляду акту про порушення.
        Таким чином, до спірних правовідносин підлягають застосуванню Правила користування електричною енергією, які були чинними станом на момент проведення перевірки та складання за її результатами акту про порушення.
         Крім того, як Правилами користування електричною енергією (п. 6.40), так і Правилами роздрібного ринку електричної енергії, передбачений однаковий порядок притягнення споживачів до відповідальності за виявлені порушення, а саме: у відповідності до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.
         Саме вказаною Методикою визначено види правопорушень у сфері енергопостачання та порядок розрахунку обсягу недоврахованої електроенергії.
         Встановлені у даній справі обставини свідчать про те, що в основу розрахунку обсягу та вартості недоврахованої електроенергії за правопорушення, передбачене п.3.1. Методики, покладено саме положення Методики (п.3.4), а не Правила користування електричною енергією чи Правила роздрібного ринку електричної енергії.
          Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 19.03.2021 у справі №908/3049/19.
          З урахуванням наведеного, колегія суддів відхиляє доводи скаржника про відсутність протоколу з розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, оскільки факт вчинення відповідачем порушення на ринку електричної енергії, встановлюється саме на підставі акту про порушення, згідно з яким порушення відповідачем ПКЕЕ мало місце станом на 15.05.2018, тобто до набрання чинності ПРРЕЕ, що виключає можливість їх застосування до спірних правовідносин сторін.
          Апеляційний господарський суд вважає безпідставними твердження скаржника щодо непроведення позивачем експертизи пломби, оскільки у даному випадку відповідач не заперечував факт пошкодження пломби.
          Колегія суддів враховує, що у постанові від 14.01.2020 у справі № 910/17955/17 Великою Палатою Верховного Суду було надано висновок щодо застосування приписів статей 235 - 237 Господарського кодексу України і який полягає у тому, що  ані нарахування вартості недоврахованої електричної енергії, ані рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, не є оперативно - господарською санкцією, оскільки фактично такий захід є одностороннім визначенням однією стороною господарського зобов`язання розміру боргу іншої сторони, що не відповідає суті статей 235 - 237 Господарського процесуального кодексу України.
          Разом з цим, посилання позивача, що нарахування відповідачу вартості необлікованої електроенергії є фактом застосування до відповідача оперативно-господарської санкції не є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог. 
     4.4 Висновки апеляційного господарського суду за результатами розгляду апеляційної скарги
          Аргументи відповідача, зазначені в апеляційній скарзі, не приймаються апеляційним господарським судом, оскільки вони спростовуються викладеними приписами законодавства та встановленими обставинами у справі, і не можуть слугувати підставою для скасування рішення суду в оскаржуваній частині, оскільки судом апеляційної інстанції не було встановлено невірне застосування господарським судом норм матеріального та процесуального права при розгляді справи.
         4.5 Розподіл судових витрат
          Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на скаржника.
         Керуючись ст.ст.269,275,276,281-283 Господарського процесуального кодексу України суд, -
ПОСТАНОВИВ:
          У задоволенні апеляційної скарги  Комунального некомерційного підприємства «Кам`янсько-Дніпровський центр первинної медико-санітарної допомоги» Кам`янко-Дніпровської районної ради Запорізької області відмовити.
          Рішення Господарського суду Запорізької області від 23.12.2020 у справі №908/2714/20 залишити без змін.
         Судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покласти на скаржника.
         Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та не підлягає оскарженню в касаційному порядку, крім випадків, передбачених п.2 ч.3 ст.287 Господарського процесуального кодексу України.

         Головуючий суддя                                                              В.О.Кузнецов

         Судді                                                                                      А.Є.Чередко 

                                                                                                      Л.А.Коваль