Справа № 991/196/20
Провадження №11-п/991/9/21

У Х В А Л А

25 травня 2021 року                                                                         місто Київ

Апеляційна палата Вищого антикорупційного суду колегією суддів у складі:
головуючого ОСОБА_1 , суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_6 ,
учасники судового провадження: обвинувачені ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , захисники ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , представник потерпілого адвокат ОСОБА_17 , прокурор ОСОБА_18 ,
розглянула подання Вищого антикорупційного суду про направлення до іншого суду за підсудністю об`єднаного кримінального провадження № 52018000000000856 від 06.09.2018 та провадження № 52019000000001208 від 26.12.2019.
Історія провадження
1.09.01.2020 до Вищого антикорупційного суду (далі – ВАКС) надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 52018000000000856 від 06.09.2018 стосовно ОСОБА_19 , обвинуваченого за частиною 3 статті 27 – частиною 5 статті 191, частиною 3 статті 27, частиною 3 статті 28 – частиною 2 статті 366, частиною 3 статті 27 – частиною 3 статті 209 Кримінального кодексу України (далі – КК), ОСОБА_20 , обвинуваченого за частиною 5 статті 191, частиною 3 статті 28 – частиною 2 статті 366, частиною 3 статті 209 КК, ОСОБА_8 , обвинуваченого за частиною 5 статті 191, частиною 3 статті 28 – частиною 2 статті 366, частиною 3 статті 209 КК, ОСОБА_9 , обвинуваченого за частиною 5 статті 27 – частиною 5 статті 191, частиною 5 статті 27 – частиною 3 статті 209 КК (кримінальна справа № 991/196/20, провадження № 1-кп/991/2/20).
2.28.01.2020 Апеляційна палата ВАКС залишила без задоволення клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_14 та клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_19 адвоката ОСОБА_15 про направлення кримінального провадження № 52018000000000856 з ВАКС до іншого суду за підсудністю. Ухвалою Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 06.04.2020 відмовлено у відкритті касаційного провадження з перегляду зазначеної ухвали.
3.09.04.2020 Апеляційна палата ВАКС закрила провадження за аналогічним клопотанням обвинуваченого ОСОБА_9 адвоката ОСОБА_21 про направлення кримінального провадження з ВАКС до іншого суду.
4.29.01.2020 до ВАКС надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 52019000000001208 від 26.12.2019 стосовно ОСОБА_7 , обвинуваченого за частиною 5 статті 191, частиною 3 статті 28 – частиною 2 статті 366, частиною 3 статті 209 КК (кримінальна справа № 991/890/20, провадження № 1-кп/991/17/20).
5.25.02.2020 Апеляційна палата ВАКС залишила без задоволення клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_22 про направлення кримінального провадження № 52019000000001208 з ВАКС до іншого суду за підсудністю. Ухвалами Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 11.03.2020 та від 25.05.2020 відмовлено у відкритті касаційного провадження з перегляду зазначеної ухвали.
6.21.01.2021 ВАКС об`єднав в одне провадження матеріали кримінальних проваджень № 52018000000000856 та № 52019000000001208, присвоївши об`єднаному кримінальному провадженню єдиний унікальний номер справи № 991/196/20, провадження №11-кп/991/2/20.
7.12.05.2021 ВАКС звернувся до Апеляційної палати ВАКС з поданням про направлення об`єднаного кримінального провадження за підсудністю до іншого суду.
Вимоги і доводи подання
8.У поданні суд першої інстанції висловлює прохання направити об`єднане кримінальне провадження № 52018000000000856 та № 52019000000001208 з ВАКС до іншого суду.
9.Незважаючи на вирішенні ухвалою Апеляційної палати ВАКС від 28.01.2020 питання щодо підсудності кримінального провадження № 52018000000000856, суд першої інстанції вважає, що це подання не є «повторним вирішенням» питання щодо направлення кримінального провадження за підсудністю, з огляду на наступне: (1)  подання подається в зв`язку з різними підходами до тлумачення змісту словосполучення «наявна хоча б одна з умов», використаних в статті 33-1 та частині 5 статті 216 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК); (2) подання подається за ініціативою суду; (3) подання подається після вирішення питання про об`єднання кримінальних проваджень. З цих підстав відсутні перешкоди для розгляду подання по суті.
10.На думку суду першої інстанції: (1) об`єднане кримінальне провадження є непідсудним ВАКС у зв`язку відсутністю умов, передбачених пунктами 1-2 та абзацом 1 пункту 3 частини 5 статті 216 КПК; (2) словосполучення «наявна хоча б одна з умов», використане в статті 33-1 КПК, та відповідно предметна підсудність ВАКС не може включати в себе абзаци 2-4 пункту 3 частини 5 статті 216 КПК, а прокурор не може визначати підсудність ВАКС; (3) єдиним можливим видом тлумачення визначеного КПК виключного переліку умов предметної підсудності проваджень ВАКС є буквальний спосіб тлумачення цієї правової норми. Адже згідно сталої практики правозастосування, яка неодноразово була підтверджена відповідними рішеннями Верховного Суду, вичерпні переліки, що містяться в КПК, у всіх випадках підлягають буквальному тлумаченню; (4) буквальний аналіз змісту пунктів 1-2 та абзацу 1 пункту 3 частини 5 статті 216 КПК свідчить про формулювання законодавцем закінченого, вичерпного переліку умов, з огляду на правила українського правопису. Так, відповідно до встановлених українським правописом правил пунктуації, перелік умов відкривається знаком пунктуації «:», поставленим наприкінці абзацу 1 частини 5 статті 216 КПК, перед узагальнюючим словом «умов», далі перелік цих умов наводиться у пунктах 1 та 2 через знак пунктуації «;» та закінчується в абзаці 1 пункту 3, що підтверджується знаком пунктуації «.»; (5) відступлення від наведеного буквального тлумачення та застосування розширювального тлумачення, за якого до цього виключного переліку умов також має бути віднесено «умову» визначення предметної підсудності, викладену в абзаці 2 пункту 3 частини 5 статті 216 КПК, є неприпустимим; (6) усі абзаци виключного переліку умов оформлені законодавцем ідентично на відміну від абзаців 2-4 пункту 3 частини 5 статті 216 КПК, які оформлені реченнями, відокремленими крапкою; (7) розширене тлумачення поняття «умов», використаних в статті 33-1 та частини 5 статті 216 КПК, може призвести, наприклад до ситуації, коли ВАКС будуть підсудні всі кримінальні правопорушення, передбачені статтями 354, 364-370 КК, які вчинені будь-якою службовою особою НАБУ; (8) за таких обставин існує ризик визначення підсудності ВАКС прокурором, а не кримінально-процесуальним законом, що суперечить меті законодавця та практиці Європейського суду з прав людини (далі – ЄСПЛ); (9) про правильність саме зазначеної позиції суду першої інстанції свідчать історичні обставини виникнення фрази: «абзац 3 пункту 3 частини 5 статті 216 КПК», адже від самого початку частина 5 статті 216 КПК не містила розподіли на абзаци. Всі розбіжності в тлумаченні цього абзацу виникли саме через використання різної нумерації, що не може суперечити дійсній волі законодавця, не може мати наслідком «невичерпність», відсутність правової визначеності поняття предметної підсудності ВАКС та віднесена на «розсуд органів виконавчої влади».
Короткий зміст клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_19 адвоката ОСОБА_15 про підтримання подання
11.Захисник ОСОБА_15 просив задовольнити подання та направити кримінальне провадження до Миколаївського районного суду Львівської області, виходячи з наступного: (1) кримінальне провадження надійшло до ВАКС з порушенням правил предметної підсудності, встановленої статтею 33-1 КПК, та критеріїв, передбачених частиною 5 статті 216 КПК, а саме: відсутні умови передбачені пунктами 1-3 частини 5 статті 216 КПК; (2) постанова прокурора про визначення підслідності за НАБУ не визначає автоматично підсудність у кримінальному провадженні за ВАКС. Крім цього, посилання прокурора у постанові про визначення підслідності у вказаному кримінальному провадженні за НАБУ на заподіяння тяжких наслідків не є визначальним аргументом для встановленні предметної підсудності за ВАКС, оскільки: (а) майнова шкода ПАТ «НАК «НАФТОГАЗ УКРАЇНИ» не може автоматично вважатися шкодою, яка заподіяна державі; (б) факт її заподіяння або можливості заподіяння є предметом доказування в ході судового розгляду по суті; (в) в абзаці 2 пункту 3 частини 5 статті 216 КПК врегульовано виключно питання підслідності НАБУ, а не умови, які визначаються підсудність ВАКС; (3) належним судом у цьому провадженні є Миколаївський районний суд Львівської області, юрисдикція якого поширюється на місце можливого вчинення останнього у часі кримінального правопорушення за частиною 3 статті 209 КК, а саме за фактичним місцем знаходження ТОВ «Енергія-Новий Розділ» (місто Новий Розділ Львівської області).
Короткий зміст заперечень прокурора
12.Прокурор заперечував проти задоволення подання, посилаючись на таке: (1) постановами заступника Генерального прокурора – керівника САП здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 52018000000000856 та провадженні № 52019000000001208 було доручено детективам НАБУ та в подальшому завершено прокурорами САП; (2) ці провадження стосуються заволодіння природним газом АТ «НАК «Нафтогаз України» на суму понад 1,4 млрд грн, при цьому засновником цієї компаніє та єдиним акціонером є держава, компанія має стратегічне значення для економіки та безпеки держави. Таким чином на думку прокурора саме державі в особі НАК «Нафтогаз України» завдано збитки на вказану суму; (3) у провадженні наявні формально-матеріальні умови предметної підсудності ВАКС, передбачені абзацом 2 пункту 3 частини 5 статті 216 КПК: (а) наявна постанова прокурора про визначення підслідності за НАБУ на підставі абзацу 2 пункту 3 частини 5 статті 216 КПК; (б) обвинувачення стосується злочинів, передбачених абзацом 1 частини 5 статті 216 КПК – за статтями 191 та 209 КК; (в) державі завдано збитків на суму понад 1,4 млрд грн.; (3) ухвалою АП ВАКС від 28.01.2020 підсудність провадження визнано за ВАКС; (4) застосоване у поданні порівняння абзаців 3 та 4 з абзацом 3 пункту 3 частини 5 статті 216 КПК як таких, що об`єднані єдиною логікою і є ідентичними, є помилковим та таким, що не відповідає фактичним обставинам дійсності, адже вносились різними законами; (5) абзац 2 пункту 3 частини 5 статті 216 КПК: (а) був прийнятий вперше і одночасно з першопочатковим змістом частини 5 цієї статті Законом України «Про НАБУ» незалежно від абзаців 3 та 4, які з`явились на підставі іншого закону; (б) прийнято спільно й одночасно з «умовами», передбаченими частиною 5 цієї статті, що вказує на їх єдину суть і ідентичність волі законодавця щодо них, (в) містить у своїх «умовах» не тільки критерії тяжкості, що кореспондується з критеріями тяжкості, передбачених умовами пунктів 1-2 й абзацом 1 пункту 3 частини 5 статті 216 КПК, але й іншу умову – асаме існування такої можливості лише щодо злочинів, передбачених абзацом 1 цієї частини, що додатково відокремлює цей абзац від абзаців 3 і 4 частини 5 статті 216 КПК, які пов`язують можливість підслідності НАБУ взагалі стосовно злочинів, не пов`язаних із корупцією та з переліком, викладеним у абзацом 1 цієї частини.
Позиції учасників провадження
13.Захисники та обвинувачені підтримали подання, просили його задовольнити та направити кримінальне провадження до Миколаївського районного суду Львівської області.
14.Прокурор та представник потерпілого заперечували проти задоволення подання.
15.Учасники судового провадження, які не з`явилися, не надали Суду свої позиції щодо подання. Їхнє неприбуття не перешкоджає розгляду подання (частина 4 статті 34 КПК).
Оцінка та мотиви Суду
16.У межах доводів подання, а також враховуючи неодноразове вирішення Апеляційною палатою ВАКС у цьому провадженні питання щодо підсудності, Суд має з`ясувати таке: (1) Чи є повторним порушене у поданні питання щодо направлення кримінального провадження до іншого суду за підсудністю? (2) Якщо так, то чи підлягає воно розгляду по суті?
17.На перше питання – Суд надає ствердну відповідь, на друге – протилежну.
(1) Чи є повторним порушене у поданні питання щодо направлення до іншого суду за підсудністю кримінального провадження?
18.Суд вважає, що порушене судом першої інстанції питання про направлення кримінального провадження до іншого суду за підсудністю є повторним, оскільки з тих самих підстав і обставин воно вже було вирішено по суті Апеляційною палатою ВАКС в порядку статті 34 КПК.
19.До такого висновку Суд дійшов: (1) на підставі аналізу доводів подання та змісту ухвал Апеляційної палати ВАКС, постановлених у цьому провадженні в порядку статті 34 КПК; а також на підставі оцінки доводів суду першої інстанції про те, що подання не є «повторним вирішенням» питання щодо направлення кримінального провадження за підсудністю з підстав: (2) наявності різних підходів до тлумачення змісту словосполучення «наявна хоча б одна з умов», використаних в статті 33-1 та частині 5 статті 216 КПК; (3) ініціювання його судом; (4) звернення після вирішення питання про об`єднання кримінальних проваджень.
Аналіз доводів подання та змісту ухвал Апеляційної палати ВАКС, постановлених у цьому провадженні в порядку статті 34 КПК
20.Доводи подання щодо непідсудності ВАКС об`єднаного кримінального провадження зводяться до того, що: (1) з врахуванням приписів статті 33-1 КПК предметна підсудність ВАКС визначається, якщо у кримінальному провадженні наявна «хоча б одна з умов», передбачена пунктами 1-3 частини 5 статті 216 КПК; (2) вичерпний перелік цих умови міститься виключно у пунктах 1-2 та абзаці 1 пункту 3 частини 5 статті 216 КПК; (3) об`єднане кримінальне провадження не містить умов, передбачених пунктами 1-2 та абзацом 1 частини 5 статті 216 КПК; (4) абзац 2 пункту 3 частини 5 статті 216 КПК не містить умов, які визначають підсудність ВАКС; (5) до того ж прокурор не може визначати підсудність ВАКС шляхом визначення підслідності кримінального провадження за НАБУ.
21.По суті доводи подання [у частині застосування буквального способу тлумачення предметної підсудності ВАКС, правил правопису та використання знаків пунктуації, недопустимості розширеного тлумачення поняття «умов», використаних у стаття 33-1 та частині 5 статті 216 КПК, історії нумерації абзаців частини 5 статті 216 КПК] фактично зводяться до заперечення наявності в абзаці 2 пункту 3 частини 5 статті 216 КПК умов визначення підсудності ВАКС.
22.Разом з тим підсудність цього провадження ВАКС була визначена Апеляційною палатою ВАКС саме на підставі умов, передбачених у зазначеній нормі.
23.Так, у цьому провадженні Апеляційна палата ВАКС тричі розглядала питання щодо направлення цього провадження до іншого суду за підсудністю в порядку статті 34 КПК та дійшла висновку, що воно підсудне ВАКС:
(1) 28.01.2020 Апеляційна палата ВАКС залишила без задоволення клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_14 та клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_19 адвоката ОСОБА_15 про направлення кримінального провадження № 52018000000000856 з ВАКС до іншого суду за підсудністю;
(2) 09.04.2020 Апеляційна палата ВАКС закрила провадження за аналогічним клопотанням обвинуваченого ОСОБА_9 адвоката ОСОБА_21 про направлення кримінального провадження № 52018000000000856 з ВАКС до іншого суду за підсудністю;
(3) 25.02.2020 Апеляційна палата ВАКС залишила без задоволення клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_22 про направлення кримінального провадження № 52019000000001208 з ВАКС до іншого суду за підсудністю.
24.Таким чином, Апеляційна палата ВАКС висловилась щодо підсудності ВАКС обох об`єднаних кримінальних проваджень № 52018000000000856 та № 52019000000001208 (кожного окремо).
25.При цьому в ухвалі від 28.01.2020 Апеляційна палата ВАКС щодо кримінального провадження № 52018000000000856 зазначила таке: (1) за ознаками, передбаченими пунктами 1, 2 та абзацом 1 пункту 3 частини 5 статті 216 КПК, кримінальне провадження № 52018000000000856 є непідсудним ВАКС; (2) перше речення абзацу 2 пункту 3 частини 5 статті 216 КПК передбачає умову, наявність якої за статтею 33-1 КПК визначає, що кримінальне провадження підсудне ВАКС, яка полягає у тому, що злочин, передбачений абзацом 1 частини 5 статті 216 КПК (зокрема, за статтями 191 та 209 КК), заподіяв або міг заподіяти тяжкі наслідки охоронюваним законом свободам та інтересам фізичної або юридичної особи, а також державним чи суспільним інтересам; (3) оскільки державі в особі ПАТ «НАК «Нафтогаз України» злочином завдано шкоду на суму 1,4 млрд грн, що охоплюється ознакою тяжких наслідків охоронюваним законом державним інтересам, то кримінальне провадження № 52018000000000856 підсудне ВАКС на підставі абзацу 2 пункту 3 частини 5 статті 216 КПК.
26.Отже, заперечуючи у поданні можливість визначення підсудності ВАКС на підставі абзацу 2 пункту 3 частини 5 статті 216 КПК, суд першої інстанції фактично не погоджується з наведеною вище ухвалою Апеляційної палати ВАКС від 28.01.2020.
27.У контексті доводів подання Суд також звертає увагу на те, що в ухвалі від 28.01.2020 Апеляційна палата ВАКС зазначила, що: (1) постанова прокурора, прийнята на підставі абзацу 2 пункту 3 частини 5 статті 216 КПК, не є складовою умови, передбаченої цим абзацом, наявність якої за статтею 33-1 КПК визначає, що кримінальне провадження підсудне ВАКС; (2) постанова прокурора, якою визначено підслідність, є правозастосовчим актом, який не може впливати на предметну підсудність ВАКС, а у випадку, передбаченому абзацом 2 пункту 3 частини 5 статті 216 КПК, уповноважений прокурор лише визначає підслідність кримінального провадження за НАБУ, а предметна підсудність ВАКС визначається належністю заподіяння або можливістю заподіяння тяжких наслідків відповідними злочинами. Ухвала Апеляційної палати ВАКС від 25.02.2020 містить аналогічний висновок.
28.Отже, всі доводи подання вже були розглянуті по суті Апеляційною палатою ВАКС в порядку статті 34 КПК, порушене у ньому питання є повторним. Позиція суду першої інстанції фактично зводиться до незгоди з раніше постановленими рішеннями Апеляційної палати ВАКС щодо підсудності ВАКС цього кримінального провадження, ухваленими в порядку статті 34 КПК.
Щодо наявності різних підходів до тлумачення змісту словосполучення «наявна хоча б одна з умов», використаних в статті 33-1 та частин 5 статті 216 КПК
29.Суд першої інстанції зазначив про існування різних підходів до тлумачення змісту словосполучення «наявна хоча б одна з умов», використаних в статті 33-1 та частин 5 статті 216 КПК.
30.Проте суд першої інстанції не навів жодних відомостей (судових рішень) на підтвердження цього доводу.
31.Разом з тим у цьому провадженні у Апеляційної палати ВАКС відсутні різні підходи з вирішення зазначеного питання, що підтверджується змістом ухвал від 28.01.2020 та від 25.02.2020. Питання щодо підсудності ВАКС цього кримінального провадження вже було вирішено в порядку статті 34 КПК.З цих підстав Суд відхиляє цей довід суду першої інстанції як підставу для розгляду подання по суті.
Щодо ініціювання саме судом питання про направлення кримінального провадження до іншого суду
32.Суд відхиляє посилання суду першої інстанції як на підставу для розгляду по суті подання на те, що його ініціює суд першої інстанції, а тому це подання не є «повторним вирішенням» питання щодо направлення кримінального провадження за підсудністю.
33.Статтею 34 КПК передбачене право ініціювання зазначеного питання судом, сторонами або потерпілим. Відповідно суб`єкт ініціювання зазначеного питання не змінює суті порушеного перед судом питання. Якщо суд в порядку статті 34 КПК розглянув по суті питання щодо направлення кримінального провадження до іншого суду за підсудністю, то повторне його ініціювання з тих самих підстав іншим суб`єктом не має наслідком повторний розгляд цього питання по суті.
Щодо звернення з поданням після вирішення питання про об`єднання кримінальних проваджень
34.Суд також відхиляє посилання суду першої інстанції як на підставу для розгляду по суті подання на те, що воно подається після об`єднання кримінальних проваджень № 52018000000000856 та № 52019000000001208, а тому це подання не є «повторним вирішенням» питання щодо направлення кримінального провадження за підсудністю.
35.Так, у разі об`єднання в одному провадженні матеріалів досудових розслідувань щодо декількох осіб, підозрюваних у вчиненні одного кримінального правопорушення, або щодо однієї особи, підозрюваної у вчиненні кількох кримінальних правопорушень, серед яких є кримінальні провадження, підсудні ВАКС, судове провадження здійснює ВАКС, якщо виділення в окреме провадження матеріалів кримінального провадження, які не віднесені до підсудності цього суду, може негативно вплинути на повноту судового розгляду (абзац 3 пункту 20-2 Розділу ХІ «Перехідні положення» КПК).
36.Отже, об`єднання (приєднання) до кримінального провадження, яке предметно підсудне ВАКС, іншого кримінального провадження не змінює підсудності вже об`єднаного кримінального провадження ВАКС.
37.Більш того, у цьому провадженні як на момент об`єднання кримінальних проваджень (21.01.2021), так і на момент внесення подання (12.05.2021) Апеляційна палата ВАКС вже визначила, що обидва кримінальні провадження, які були об`єднані, є підсудними ВАКС. Факт об`єднання двох підсудних ВАКС кримінальних проваджень в одне не може мати наслідком те, що вже об`єднане провадження стане не підсудним ВАКС. Відповідно повторне вирішення з тих самих підстав питання щодо підсудності ВАКС вже об`єднаного кримінального провадження не потребується. З цих підстав, наведений довід подання Суд також відхиляє.
Щодо інших доводів учасників провадження
38.Під час розгляду подання учасники провадження посилались і на інші обставини, які не є предметом розгляду в порядку статті 34 КПК. Разом з тим Суд бере до уваги позиції учасників провадження лише в межах доводів подання, на які вже надав вичерпні відповіді.
(2) Чи підлягає подання розгляду по суті (в контексті встановлення Судом факту повторного з тих самих підстав і обставин ініціювання питання в порядку статті 34 КПК)?
39.Суд вважає, що повторне ініціювання судом першої інстанції з аналогічних підстав вирішення питання про направлення кримінального провадження до іншого суду, яке вже буловирішене по суті в порядку статті 34 КПК, не має наслідком повторне вирішення цього питання по суті, тому провадження за поданням має бути закрито, виходячи з таких мотивів.
40.У цьому провадженні Апеляційна палата ВАКС вже вирішила з тих самих підстав по суті питання щодо підсудності ВАКС і постановила остаточне рішення, яке набрало законної сили та оскарженню не підлягає.
41.Положеннями статті 34 КПК не передбачена можливість багаторазового вирішення з тих самих підстав і обставин питання щодо направлення кримінального провадження до іншого суду.У протилежному випадку суд, здійснюючи повторний (з тих самих підстав) розгляд цього питання, фактично переглядав би остаточне рішення суду, прийняте в порядку статті 34 КПК.
42.Повторне з аналогічних підстав ініціювання зазначеного питання судом першої інстанції: (1) може містити ознаки спору про підсудність, адже ініціюванням відповідного подання суд першої інстанції фактично не погоджується з раніше висловленим висновком Апеляційної палати ВАКС про підсудність кримінального провадження суду першої інстанції, що прямо заборонено частиною 5 статті 34 КПК; та (2) може призвести до порушення принципу res judicata як складової принципу верховенства права, відповідно до якого у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (рішення ЄСПЛ у справі Brumarescu v. Romania, заява № 28342/95, 28.11.1999, § 61, 62).
43.Викладене вище виключає можливість повторного розгляду питання щодо направлення до іншого суду кримінального провадження, за умови попереднього його вирішення з тих самих підстав.
44.Такий висновок Суду підтверджується і практикою Касаційного кримінального суду Верховного Суду щодо вирішення аналогічних питань в порядку статті 34 КПК, зокрема, ухвалами від 12.11.2018 у справі № 638/4399/15-к та від 11.07.2019 (провадження 51-2031впс19).
Висновок Суду за результатами розгляду подання
45.Враховуючи те, що: (1) наведені у поданні мотиви не є новими та всі доводи подання вже були розглянуті по суті Апеляційною палатою ВАКС в порядку статті 34 КПК; (2) Апеляційна палата ВАКС встановила підсудність ВАКС як щодо кримінального провадження № 52018000000000856, так і провадження № 52019000000001208 (ухвали від 28.01.2020 та від 25.02.2020); (3) у межах об`єднаного провадження у Апеляційної палати ВАКС немає різних підходів щодо застосування умови, передбаченої абзацом 2 пункту 3 частини 5 статті 216 КПК; (4) доводи подання зводяться до незгоди з раніше прийнятими рішеннями Апеляційної палати ВАКС щодо підсудності цього кримінального провадження ВАКС; (5) повторне ініціювання в порядку статті 34 КПК питання щодо направлення провадження до іншого суду з тих самих підстав іншим суб`єктом не має наслідком повторний розгляд по суті цього питання; (6) факт об`єднання двох підсудних ВАКС кримінальних проваджень в одне не може мати наслідком те, що вже об`єднане провадження стане непідсудним ВАКС; (7) спори про підсудність між судами не допускаються; (8) повторний розгляд по суті з тих самих підстав питання, з приводу якого є остаточне судове рішення, може призвести до порушення принципу res judicata – Суд дійшов висновку, що подання суду першої інстанції не підлягає повторному вирішенню по суті та провадження за ним має бути закрито.
46.Керуючись статтею 34 КПК, колегія суддів постановила:
1. Провадження за поданням Вищого антикорупційного суду про направлення до іншого суду за підсудністю об`єднаного кримінального провадження № 52018000000000856 від 06.09.2018 та провадження № 52019000000001208 від 26.12.2019 – закрити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий	Судді:	
  ОСОБА_1 	  ОСОБА_3 	  ОСОБА_4 	  ОСОБА_2 	  ОСОБА_5