П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

28 квітня 2021 р.	м.Одеса	Справа № 420/4714/20	

Головуючий в 1 інстанції: Бойко О.Я.
Місце та час укладення судового рішення «--:--», м.Одеса
    Повний текст судового рішення складений 15.10.2020р.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі  колегії суддів:
головуючого судді Крусяна А.В.,
суддів Градовського Ю.М., Яковлєва О.В.,
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2020 року у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Південна будівельна компанія «Екліпс»» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

02.06.2021р. товариство з обмеженою відповідальністю (надалі - ТОВ) «Південна будівельна компанія «Екліпс»» звернулося до суду з позовом до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення – рішення від 04.12.2019р. №0266465004 щодо застосування штрафу у розмірі 106145,35грн., а саме: у сумі 30275,35грн. за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 302753,47грн.; у сумі 74370грн. за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 16 до 30 календарних днів на суму ПДВ 371850грн.; у сумі 1000грн. за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 31 до 60 календарних днів на суму ПДВ 5000грн.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що він не порушував граничні строки реєстрації податкових накладних, своєчасно подавав в електронному вигляді податкові накладні. Проте, відповідач своєчасно не надсилав йому квитанції щодо прийняття/неприйняття/зупинення  реєстрації зазначених накладних, тому товариство вважало, з урахуванням приписів п.201.10 ст.201 ПК України, подані податкові накладні зареєстрованими.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 05.10.2020р. позов задоволений з підстав того, що відповідач не надав до суду докази про дату надходження спірних податкових накладних від позивача, тому податковою всупереч ч.2 ст.77 КАС України не доведено факту пропуску товариством граничного терміну реєстрації податкових накладних, та відповідно правомірності винесеного ним рішення.
Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилається на помилкове застосування судом при вирішенні справи вимог законодавства, внаслідок чого просить рішення суду скасувати та прийняти нове про відмову у задоволенні позовних вимог.
Апелянт посилається на порушення позивачем граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям – платникам податку на додану вартість та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених ст.201 ПК України, на яких відповідно до вимог ст.ст.192, 201 ПК України покладено обов`язок щодо такої реєстрації. 
Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона підлягає задоволенню.
Судом першої інстанції встановлено, що 14.11.2019р. Головним управлінням ДПС в Одеській області на підставі пп.20.1.4 п.20.1 ст.20 та п.75.1 ст.75, в порядку ст.76 ПК України проведено перевірку своєчасності реєстрації податкових накладних в ЄРПН, дата виписки яких припадає на 2019р., за результатами якої складений акт перевірки №1285/15-32-50-04/39082206.
Перевіркою встановлено затримання граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених ст.201 ПК України, на яких відповідно до вимог ст.ст.192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації податкових накладних: від 04.07.2019р. №98, дата реєстрації – 01.08.2019р., кількість днів затримки – 1; від 26.08.2019р. №141, дата реєстрації – 17.10.2019р., кількість днів затримки – 32;  від 27.08.2019р. №142, дата реєстрації – 17.10.2019р., кількість днів затримки – 32; від 28.08.2019р. №143, дата реєстрації – 17.10.2019р., кількість днів затримки – 32; від 29.08.2019р.№144, дата реєстрації – 17.10.2019р., кількість днів затримки – 32; від 30.08.2019р. №145, дата реєстрації – 17.10.2019р., кількість днів затримки – 32; від 02.09.2019р. №№139, 140, дата реєстрації – 16.10.2019р., кількість днів затримки – 16; від 25.09.2019р. №136, дата реєстрації – 18.10.2019р., кількість днів затримки – 3. /а.с.31-32/
На підставі вищезазначеного акту перевірки, Головним управлінням ДПС в Одеській області прийнято податкове повідомлення-рішення №0266465004 щодо застосування штрафу у розмірі 106145,35грн., а саме: у сумі 30275,35грн. за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 302753,47грн.; у сумі 74370грн. за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 16 до 30 календарних днів на суму ПДВ 371850грн.; у сумі 1000грн. за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 31 до 60 календарних днів на суму ПДВ 5000грн. /а.с.33-34/
Не погоджуючись з вказаним податковим повідомленням-рішенням щодо застосування штрафу, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Перевіривши матеріали справи, колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції про обґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.
Згідно з п.  75.1  ст.75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Відповідно до пп.  75.1.1  п.75.1  ст.75 ПК України  камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість, а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.
Порядок проведення камеральної перевірки встановлений  статтею 76 ПК України.
Зокрема, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова. Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог  статті 86 ПК України.
01.01.2017р. набрав чинності  Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні» від 21.12.2016р. №1797-VIII.
Вищезазначеним законом доповнено підпункт 75.1.1 п.75.1  ст.75 ПК України абзацом другим такого змісту: «Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах».
Таким чином, законодавець конкретизував, що, зокрема, може бути предметом камеральної перевірки, і знову ж звернув увагу на порядок її проведення - виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах контролюючого органу, тобто, без виходу за податковою адресою платника податків та перевірки первісних бухгалтерських документів.
З огляду на вищевикладене, предметом камеральної перевірки, охоплюються питання своєчасності реєстрації податкових накладних. Виявлення контролюючим органом цього порушення не потребує наявності будь-яких документів платника податку або необхідності витребувати такі в останнього, достатніми є дані Єдиного реєстру податкових накладних, дані податкових декларацій та дані системи електронного адміністрування податку на додану вартість.
Камеральна перевірка є одним із способів реалізації контрольної функції податкового органу, шляхом якої здійснюється систематичний контроль за своєчасністю нарахування та відображення всіх відомостей, які впливають на правильність декларування платником податків.
Разом з тим, об`єктом камеральної перевірки є виключно дані, які знаходяться в розпорядженні податкового органу, будь-які інші дані не можуть бути предметом дослідження податковим органом.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 05.06.2018р. у справі №803/1315/17, від 23.06.2018р. у справі №803/552/17, від 21.06.2018р. у справі №813/448/17, від 27.02.2018р. у справі №808/918/17, від 13.02.2018 р. у справі №805/4016/16-а.
Згідно з абзацом 2 п.76.3 ст.76 ПК України камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених  ст.102 цього Кодексу, тобто 1095 днів.
Враховуючи викладене, у податкового органу були правові підстави для проведення камеральної перевірки дотримання термінів реєстрації ТОВ «Південна будівельна компанія «Екліпс»» податкових накладних та/або розрахунків корегування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, дата виписки яких припадає на 2019р., яка проводилась у приміщенні контролюючого органу на підставі даних інформаційно-телекомунікаційних систем центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.
Пунктом 201.1 ст.201 ПК України передбачено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Відповідно до п.201.10 ст.201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Так, згідно п.201.10 ст.201 ПК України реєстрацію податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинно бути здійснено з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.
Зареєструвати такий документ в Єдиному реєстрі податкових накладних можна з 0 до 23-ї години. Адже, відповідно до п. 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 29.12.2010р. №1246, внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування, до Єдиного реєстру податкових накладних здійснюється шляхом подання протягом операційного дня зазначених документів в електронній формі Державній податковій службі з використанням електронного цифрового підпису та внесення відповідних відомостей до Реєстру. Операційний день триває з 0 до 23-ї години.
Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.
Відповідно до підпункту 20.1.19 п.20.1 ст.20 ПК України контролюючі органи мають право, зокрема, застосовувати до платників податків передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення податкового чи іншого законодавства контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи. 
Відповідно до п.111.1 ст.111 ПК України, за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, застосовуються такі види юридичної відповідальності, зокрема, фінансова.
Фінансова відповідальність за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства встановлюється та застосовується згідно з цим Кодексом та іншими законами. Фінансова відповідальність застосовується у вигляді штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені (п.111.2 ст.111 ПК України).
Відповідальність платників за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних, встановлено статтею 120-1 ПК України.
Згідно з п.120-1.1 ст.120-1 ПК України, порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів.
Вищенаведеними нормами передбачається відповідальність за порушення строку реєстрації податкової накладної у вигляді штрафу незалежно від причин, порушення вказаних строків.
Як вбачається з матеріалів справи, ТОВ «Південна будівельна компанія «Екліпс»» виписано податкові накладні: від 04.07.2019р. №98; від 26.08.2019р. №141; від 27.08.2019р. №142; від 28 08 2019р. №143; від 29.08.2019р. №144; від 30.08.2019р. №145, від 02.09.2019р. №139, 140; від 25.09.2019р. №136, які з урахуванням вимог п.201.10 ст.201 ПК України, направлені на реєстрацію до ЄРПН. /а.с.46-47, 49-50, 52-53, 55-56, 58-59, 61-62, 64, 66-67, 69-70, 78-79, 81-82/
Податковою перевіркою встановлено затримання граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених  ст.201 ПК України, на яких відповідно до вимог ст.ст.192  та  201  цього  Кодексу  покладено обов`язок щодо такої реєстрації податкових накладних: від 04.07.2019р. №98, дата реєстрації – 01.08.2019р., кількість днів затримки – 1; від 26.08.2019р. №141, дата реєстрації – 17.10.2019р., кількість днів затримки – 32;  від 27.08.2019р. №142, дата реєстрації – 17.10.2019р., кількість днів затримки – 32;  від  28.08.2019р. №143, дата реєстрації – 17.10.2019р., кількість днів затримки – 32; від 29.08.2019р.№144, дата реєстрації – 17.10.2019р., кількість днів затримки – 32; від 30.08.2019р. №145, дата реєстрації – 17.10.2019р., кількість днів затримки – 32; від 02.09.2019р. №№139, 140, дата реєстрації – 16.10.2019р., кількість днів затримки – 16; від 25.09.2019р. №136, дата реєстрації – 18.10.2019р., кількість днів затримки – 3. /а.с.31-32, 34/
Згідно Квитанцій №1 до центрального рівня ДПС України доставлено наступні податкові накладні: від 04.07.2019р. №98 – 01.08.2019р.;  від 26.08.2019р. №141 – 17.10.2019р.; від 27.08.2019р. №142 – 17.10.2019р.; від 28 08 2019р. №143 – 17.10.2019р.;  від 29.08.2019р. №144 – 17.10.2019р.; від 30.08.2019р. №145 – 17.10.2019р.; від 02.09.2019р. №139, 140                          – 16.10.2019р.; від 25.09.2019р. №136 – 18.10.2019р. /а.с.48, 51, 54, 57, 60, 63, 65, 68/
Як зазначає позивач, засобами телекомунікаційного зв`язку товариство своєчасно подавало в електронному вигляді до ДФС України вищезазначені податкові накладні, але не отримувало квитанцій про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації зазначених податкових накладних. /а.с.4/
Разом з тим, згідно акту перевірки від 14.11.2019р. №1285/15-32-50-04/39082206 та Квитанцій №1, реєстрація вищезазначених податкових накладних здійснена контролюючим органом в день їх подання.
Перевіривши матеріали справи, судова колегія вважає необґрунтованими посилання позивача на порушення строків реєстрації саме податковим органом у зв`язку з не надсиланням квитанцій про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації зазначених податкових накладних.
Так, позивачем на підтвердження своїх доводів не надано до суду жодних доказів щодо намагання товариства своєчасно подати для реєстрації до податкового органу спірні податкові накладні, тобто до дати їх фактичної реєстрації.
При цьому, не заслуговують на увагу та є безпідставними єдині посилання позивача в якості доведення протиправної бездіяльності податкової щодо реєстрації спірних податкових накладних на з`ясування причин блокування прийняття уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань товариства з ПДВ за вересень 2019р., податкових накладних №136 від 24.08.2019р. та №137 від 19.08.2019р., з приводу яких можливо подавався адвокатський запит від 09.10.2019р., оскільки реєстрація вищезазначених документів не була підставою винесення оскаржуваного податкового повідомлення-рішення та не стосуються даної справи.
Крім того, адвокатських запит від 09.10.2019р. щодо відмови товариству у прийнятті електронних документів та реєстрації податкових накладних не містить скарги та посилань на спірні податкові накладні від 04.07.2019р. №98; від 26.08.2019р. №141; від 27.08.2019р. №142; від 28 08 2019р. №143; від 29.08.2019р. №144; від 30.08.2019р. №145, від 02.09.2019р. №139, 140; від 25.09.2019р. №136, або інші конкретні бухгалтерські документи, а тому не може бути доказом своєчасного подання податкових накладних до реєстру. /а.с.35,36/
Таким чином, позивачем порушено п.120-1.1 ст.120-1 ПК України, оскільки направлено спірні податкові накладні не у строки визначені ПК України, що підтверджується Квитанціями №1, наданими самим позивачем. /51-83/
Згідно з ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених  ст.78  цього Кодексу.
Вирішуючи спір, суд також враховує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 01.07.2003р.).
Принцип рівності сторін у процесі є одним з елементів більш широкого поняття справедливого судового розгляду, яке також включає фундаментальний принцип змагальності процесу (Ruiz-Mateos v. Spain, рішення від 23.06.1993р., серія A, N 262, с. 25, § 63).
Принцип рівності сторін у процесі є лише одним з елементів більш широкого поняття справедливого судового розгляду, яке також включає фундаментальний принцип змагальності процесу (див. Ruiz-Mateos v. Spain, рішення від 23.06.1993р., серія A, N 262, с. 25, § 63). Більш того, принцип рівності сторін у процесі - у розумінні "справедливого балансу" між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (див. Dombo Beheer B. V. v. the Netherlands, рішення від 27 жовтня 1993 р., серія A, N 274, с. 19, § 33 та Ankerl v. Switzerland, рішення від  23.10.1996 р., Reports 1996-V, стор. 1567-68, § 38). Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (див. рішення у справі Ruiz-Mateos, наведене вище, с. 25, § 63).
Колегія суддів приходить до висновку про те, що позивачем не надано суду обґрунтованих доводів протиправності податкового повідомлення-рішення від 04.12.2019р. №0266465004, які б свідчили про безпідставність притягнення ТОВ «Південна будівельна компанія «Екліпс» до відповідальності у вигляді накладення штрафних санкцій, передбачених, п.120-1.1 ст.120-1 ПК України.
На підставі викладеного, оскільки судом першої інстанції при вирішенні справи неповно з`ясовано обставини справи, неправильно застосовано норми матеріального права, рішення суду першої інстанції в порядку ст.317 КАС України підлягає скасуванню.
Керуючись ст.ст.311, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області задовольнити,  рішення Одеського окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2020 року скасувати.
Ухвалити у справі постанову, якою відмовити у задоволенні позову товариства з обмеженою відповідальністю «Південна будівельна компанія «Екліпс»» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення №0266465004 від 04.12.2019р.
          Постанова суду апеляційної інстанції  набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня отримання судового рішення.

Головуючий суддя 	 	Крусян А.В.	
Судді	    	Градовський Ю.М.    Яковлєв О.В.