ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И 

25 травня 2021 року                                                                м. Чернівці
справа № 720/126/20
провадження №22-ц/822/547/21
Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
Головуючого Височанської Н.К.
суддів: Лисака І.Н., Перепелюк І.Б.
секретар Собчук І.Ю. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, за апеляційною скаргою  ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_3 , на рішення Новоселицького районного суду Чернівецької області від 16 лютого 2021 року, ухвалене під головуванням судді Оленчука І.В.,
В С Т А Н О В И В:
Короткий зміст позовних вимог
У січні 2020 року ОСОБА_1  звернувся до суду з позовом до  ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Позовна заява обґрунтована тим, що  ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його брат, ОСОБА_4 , за яким він постійно здійснював догляд та провів його поховання. В свою чергу відповідач ОСОБА_2 не надавав брату жодної допомоги та ніколи його не відвідував.
Після смерті ОСОБА_4 за заявою відповідача, як спадкоємця другої черги, нотаріусом було заведено спадкову справу.
Вказував, що він не звертався до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки між ним та відповідачем існувала усна домовленість про те, що ніхто з них не буде звертатися до нотаріуса, а залишать все як є, оскільки існуючі спадкоємці не визначилися хто саме буде приймати спадщину. Однак відповідач порушив вказану домовленість, тим самим обманувши позивача та 02 жовтня 2017 року звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.
Посилаючись на вказані обставини, просив суд надати йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом терміном у два місяці для подання до приватного нотаріуса Новоселицького районного нотаріального округу Чернівецької області Унгуряну В.А. заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 . 

Короткий зміст рішення суду першої інстанції
Рішенням Новоселицького районного суду Чернівецької області від 16 лютого 2021 року в задоволенні позову відмовлено.
Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що позивач не надав належних та допустимих доказів щодо підтвердження наявності поважних причин, з яких позивачем було пропущено визначений законом строк для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Короткий зміст та узагальнені доводи апеляційної скарги та позиції інших учасників
На дане рішення  ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_3 , подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.
Апеляційна скарга мотивована тим, що він не звертався до нотаріальної контори, оскільки між ним, відповідачем та їх сестрою була домовленість про те, що вони не будуть звертатися до нотаріуса, а залишать все як є, щоб кожен з них міг приходити до батьківського будинку, в якому вони всі народилися. Відповідач ОСОБА_2 , звернувшись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, не тільки порушив вказану домовленість, а й фактично обманув позивача.
Крім того, у заяві про прийняття спадщини було зазначено про наявність ще двох спадкоємців, однак нотаріусом не було своєчасно повідомлено його про відкриття спадкової справи та не здійснив його виклик як спадкоємця до нотаріальної контори. 
При цьому, нотаріусом аж у грудні 2019 року було роз`яснено йому право також подати заяву про прийняття спадщини, з урахуванням тієї обставини, що він фактично прийняв спадщину після смерті брата, що підтверджується наявністю саме у нього правовстановлюючих документів на спадкове майно.
У відзиві на апеляційну скаргу  ОСОБА_2 просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Позиція апеляційного суду
Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишенню без змін з наступних підстав.

Обставини справи
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть.
Відповідно до довідки Мамалигівської сільської ради №1717 від 20вересня 2017 року, на момент смерті ОСОБА_4 проживав один у господарстві, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .
02 жовтня 2017 року відповідач ОСОБА_2 подав до приватного нотаріуса Новоселицького району нотаріального округу Чернівецької області заяву про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_4 (а.с.38).

Мотиви, з яких виходив апеляційний суд та застосовані норми права 
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини (ч.ч.1,2 ст.1269 ЦК України).
Відповідно до частини 1 статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Згідно з частиною 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Загальні положення про спадкування визначені главою 84 ЦК України.
Відповідно до ст. 1272 ЦК України наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.
При розгляді таких справ суди мають встановлювати, зокрема, коло спадкоємців, які прийняли спадщину.
Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.
Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, тощо
Ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції  із урахуванням вказаних норм матеріального права, правильно встановивши фактичні обставини справи, які мають суттєве значення для її вирішення, враховуючи аргументи та доводи позивача, дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав, передбачених статтею 1272 ЦК України, для надання позивачу додаткового строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини.
Колегія суддів вважає, що обставини, на які посилався позивач, зокрема, про усну домовленість між спадкоємцями щодо спільного користування спадковим майном, введення його в оману зі сторони іншого спадкоємця - його брата, не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому колегія суддів враховує, що у цій справі шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті  ОСОБА_4  сплинув у жовтні 2017 року, а до суду позивач звернувся у січні 2020 року, тобто зі спливом більше 2 років.
Посилання представника позивача, що саме дії нотаріуса призвели до пропуску строку для звернення з заявою про прийняття спадщини, адже нотаріус зобов`язаний був повідомити позивача про відкриття спадкової справи, також не заслуговують на увагу з огляду на таке.
Відповідно до положень статті 63 Закону України «Про нотаріат» в редакції, яка діяла на момент відкриття спадщини, нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі.
Отже, закон пов`язує виникнення у нотаріуса або особи, уповноваженої на вчинення нотаріальних дій, обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини.
Як вбачається із копії спадкової справи померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , що в своїй заяві про прийняття спадщини від 02 жовтня 2017 року відповідач ОСОБА_2 вказав, що крім нього, спадкоємцями за законом є: сестра померлого ОСОБА_5 та брат померлого ОСОБА_1 (а.с.38).
В матеріалах спадкової справи відсутні листи-повідомлення нотаріуса, направлені спадкоємцям про відкриття спадщини.
Разом з тим, колегія суддів вважає, що в даному випадку неповідомлення нотаріуса про відкриття спадщини не свідчить про поважність причин неподання позивачем в передбачений законом строк заяви про прийняття спадщини, оскільки Закон пов`язує прийняття спадщини не з діями нотаріуса, а саме з діями спадкоємців.
З матеріалів справи вбачається, що позивач є спадкоємцем за законом після смерті свого брата ОСОБА_4 . Про смерть брата йому було відомо, оскільки в своїй позовній заяві він посилається на факт поховання брата.
Відповідно до статті 12 ЦК України особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд. Нездійснення особою своїх цивільних прав не є підставою для їх припинення, крім випадків, встановлених законом. Особа може відмовитися від свого майнового права.
У частині першій статті 13 ЦК України передбачено, що цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства.
Недотримання позивачем нормативно встановленого строку прийняття спадщини призвело до припинення права на спадкування.
Будь-яких поважних причин пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, що пов`язані з наявністю об`єктивних, непереборних, істотних труднощів, які б перешкоджали звернутися з відповідною заявою до нотаріуса, позивач не зазначив.
Безпідставне надання додаткового строку на прийняття спадщини є порушенням правової визначеності як елементу верховенства права.
Посилання позивача та апелянта на правові позиції Верховного Суду про те, що нотаріус не вчинив усіх необхідних дій для повідомлення позивача про відкриття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для прийняття спадщини, є необгрунтованими, оскільки у наведених постановах Верховний Суд висловив правову позицію щодо поважності причин пропуску для прийняття спадщини у зв`язку з необізнаністю спадкоємця про наявність заповіту, а тому фактичні обставини та підстави позову у справі, що є предметом апеляційного перегляду, не є тотожними фактичним обставинам та підставам позову у справах, що наведені в апеляційній скарзі.
Висновки суду першої інстанції відповідають установленим обставинам справи та нормам матеріального права, а доводи, викладені представником позивача у апеляційній скарзі, цих висновків не спростовують.

Висновки апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги 
Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив це рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення Новоселицького районного суду Чернівецької області від 16 лютого 2021 року залишити без змін.
Керуючись ст. ст. 368, 374, 375, 381, 382 ЦПК України, апеляційний суд
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_3 , залишити без задоволення.
Рішення Новоселицького районного суду Чернівецької області від 16 лютого 2021 року залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.
На постанову може бути подана касаційна скарга до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту постанови.
Повний текст постанови складений 26 травня 2021 року.

Головуючий                                                Н.К. Височанська
Судді:                                                 І.Н. Лисак 
                                                             І.Б. Перепелюк