ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № П/320/941/20                                                                  Суддя (судді) першої інстанції: Кушнова А.О.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  15 червня 2021 року                                                                                            м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача                              Файдюка В.В.
суддів:                                                  Горяйнова А.М.
                                                            Кузьмишиної О.М.
При секретарі:                              Марчук О.О.
          
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 29 січня 2021 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Комунального закладу Київської обласної ради "Ржищівський гуманітарний фаховий коледж", треті особи: Київська обласна рада, Департамент освіти і науки Київської обласної державної адміністрації, Департамент фінансів Київської обласної державної адміністрації про застосування заходів реагування, -
В С Т А Н О В И В :
Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Ржищівського гуманітарного коледжу з вимогами застосувати заходи реагування у вигляді часткового зупинення роботи Ржищівського гуманітарного коледжу, а саме: експлуатації гуртожитку та навчального корпусу №1, розташованих за адресою: Київська область, м. Ржищів, вул. Шевченка буд. 9, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до усунення порушень №№1-31, зазначених в акті від 18 грудня 2019 року №272.
В обґрунтування позову зазначено, що під час проведення перевірки Комунального закладу Київської обласної ради "Ржищівський гуманітарний фаховий коледж" було виявлено ряд порушень правил пожежної та техногенної безпеки, які створюють загрозу життю, а також здоров`ю людей, що були зафіксовані в акті перевірки № 272. Враховуючи викладене, керуючись ст. 68 Кодексу цивільного захисту України, ГУ Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області просить застосувати заявлені заходи реагування. 
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 29 січня 2021 року в задоволенні позову відмовлено повністю.
Не погоджуючись з прийнятим рішенням, позивач - Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області - звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.
Заслухавши доповідь судді, розглянувши та перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч.1 статті 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Як вбачається з матеріалів справи, Ржищівський гуманітарний коледж (ідентифікаційний код 26474965, місцезнаходження: 09230, Київська область, м. Ржищів, вул. Шевченка, 9) є комунальними закладом, 19 лютого 2004 року зареєстрований як юридична особа про що свідчить витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 21 січня 2020 року та свідоцтво про державну реєстрацію юридичної особи (т.1, а.с.45, 215). Засновником Ржищівського гуманітарного коледжу є Київська обласна рада.
01 жовтня 2009 року за Ржищівським гуманітарним коледжем на підставі свідоцтва про право власності від 30 вересня 2009 року, виданого Ржищівською міською радою, зареєстровано право комунальної власності на нерухоме майно, розташоване за адресою: Київська область, м. Ржищів, вул. Шевченка, буд. 9, а саме: учбовий корпус, А, 1138,5 кв.м.; прибудова, а; підвал, під а; прибудова, а1; прибудова, а2; прибудова, а3; учбовий корпус 2, Б, 703,3 кв.м.; прибудова, б; учбовий корпус 3, В, 472,5 кв.м.; прибудова, в; гуртожиток, Г, 2026,0 кв.м.; підвал, під Г; гуртожиток 2, Д, 567,3 кв.м.; котельня, Е, 14,0 кв.м.; сарай, Ж; гараж, З; сарай, И; убиральня, Й; убиральня, К; ганок, 1; ганок, 2; ганок, 3; ганок, 4; ганок, 5; ганок, 6; ганок, 7; ганок, 8; ганок, 9; вимощення, 10; огорожа, 11; ворота, 12 (т.1 а.с.186, 187).
У період з 05 серпня 2019 року по 15 серпня 2019 року провідним інспектором Кагарлицького РС ГУ ДСНС України у Київській області капітаном служби цивільного захисту Головного управління ДСНС України у Київській області Онищенком Сергієм Михайловичем було проведено планову перевірку Комунального закладу Української міської ради Ржищівського гуманітарного коледжу, розташованого за адресою: Київська область, м. Ржищів, вул. Шевченка, буд. 9, за результатами якої складено припис від 21 серпня 2019 року №155 про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки (т.1 а.с.37-38).
Відповідно до наказу Головного управління ДСНС України у Київській області від 13 грудня 2019 року № 1358 "Про проведення позапланової перевірки" на період з 17 грудня 2019 року по 18 грудня 2019 року наказано провести позапланову перевірку додержання та виконання вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, зокрема, Комунального закладу Київської обласної ради "Ржищівський гуманітарний фаховий коледж", ідентифікаційний код 26474965, розташованого за адресою: Київська область, м. Ржищів, вул. Шевченка, 9 (а.с.16-17).
13 грудня 2019 року Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області було видане посвідчення № НОМЕР_1 на проведення заходу державного нагляду (контролю) на проведення позапланової перевірки Ржищівського гуманітарного коледжу за адресою: Київська область, м. Ржищів, вул. Шевченка, 9, яким доручено головному інспектору Кагарлицького РС ГУ ДСНС України у Київській області майору служби цивільного захисту Гапоненку Максиму Олександровичу проведення вказаної перевірки (т. 1 а.с. 18).
У період з 17 грудня 2019 року по 18 грудня 2019 року було проведено позапланову перевірку щодо додержання та виконання вимог у сфері пожежної і техногенної безпеки Комунального закладу Київської обласної ради "Ржищівський гуманітарний фаховий коледж", за результатами якої був складений акт щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 18 грудня 2019 року №272 та було виявлено 31 порушення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки (том 1 а.с. 19-36):
у Навчальному корпусі №1(основному)
1) пункту. 2.5 глави 2 розділу ІІІ НАПБ А.01.001-2014 - дерев`яні елементи горищного приміщення не оброблені вогнезахисним розчином;
2) пункту. 1.2 глави 1 розділу V НАПБ А.01.001-2014 додаток А (обов`язковий) ДБН В.2.5-56:2014 - не обладнано системами протипожежного захисту приміщення, а саме автоматичною пожежною сигналізацією;
3) пункту 1.2 глави 1 розділу V НАПБ А.01.001-2014, пункт 10.1, додаток Б.1 (обов`язковий) ДБН В.2.5-56:2014 - приміщення будівлі не обладнані системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей відповідного типу;
4) пункту 1.21 глави 1 розділу ІV ППБУ - захист будівель від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів не виконано відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»;
5) пункту 22, розділу ІІ; пункту 2.3 глави 2, розділу ІІІ ППБУ п.7.3.3 ДБН В.1.1-7:2016 - не визначено пожежну небезпеку оздоблення стін коридору першого поверху на шляху евакуації;
6) пункту 22 розділу ІІ; пункту 2.3 глави 2, розділу ІІІ ППБУ п.8.6 ДБН В.1.1-7:2016 - вихід із сходової клітки на покрівлю не виконано через протипожежний люк 2-го типу шириною не менше ніж 0,6м, висотою 0,8м;
7) пункту 1.17, глави 1 розділу ІV. НАПБА.01.001-2014 - в приміщенні розетки встановлено на горючу основу без підкладання під нього суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарату не менше ніж на 0,01 метра (приміщення комірника);
8) пункту 2.31 глави 2 розділу ІІІ ППБУ - коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечено евакуаційним освітленням;
9) пункту 1.10 глави 1 розділу ІІІ ППБУ - відсутнє зовнішнє освітлення запасних виходів з будівлі;
10) пункту 2.27 глави 2 розділу ІІІ ППБУ п.7.2.10 ДБН В.1.1.7-2016 - двері на шляхах евакуації, які замикаються на ключ, не обладнані пристроями для відкривання їх без ключа з середини приміщень;
11) пункту 1.16 глави 1 розділу ІV ППБУ - електрощити та групові електрощитки не оснащено схемою підключення споживачів з пояснювальним написом і вказаним зазначенням номінального струму апарату захисту (щити та розподільчі електрощитки у всіх будівлях об`єкту);
12) пункту 1.8 глави 1 розділу ІV ППБУ - в приміщеннях допускається тимчасове влаштування електромереж;
13) пункту 3.6 глави 3 розділу V ППБУ - приміщення не в повній мірі забезпечено первинними засобами пожежогасіння;
14) підпункту 4 пункту 2.1 розділу V ППБУ; пункту 6 розділу IV Інструкція про порядок утримання, обліку та перевірки технічного стану джерел зовнішнього протипожежного водопостачання, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 15 червня 2015 року № 696 - не проведено випробування зовнішнього протипожежного водопостачання на тиск та витрату води;
15) підпункту 9 пункту 2.1 глави 2 розділу V ППБУ - біля місця розташування пожежної водойми (вежі) не встановлено покажчик (об`ємний зі світильником або плоский із застосуванням світло відбивних покриттів) з нанесенням на них літерного індексу ПВ, цифровим зазначенням запасу води в кубічних метрах та кількості пожежних автомобілів, котрі можуть одночасно встановлюватись на майданчику біля водойми;
16) глави 8 розділу IIППБУ - в приміщеннях не поновлено відповідні знаки безпеки. Знаки безпеки, їх кількість, а також місця їх встановлення повинні відповідати ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (ISO 6309:1987, IDT) та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цветасигнальные и знаки безопасности»;
17) пункту 3 розділу II ППБУ - не розроблена інструкція порядок огляду й зачинення приміщень після закінчення роботи;
18) пункту 3.11.глави 3. розділу V НАПБ А.01.001-2014 - відсутній пожежний щит (стенд) на території закладу;
у Гуртожитку
19) пункту 2.5 глави 2 розділу ІІІ НАПБ А.01.001-2014 - дерев`яні елементи горищного приміщення не оброблені вогнезахисним розчином;
20) пункту 1.2. глави 1 розділу V НАПБ А.01.001-2014 додаток А (обов`язковий) ДБН В.2.5-56:2014 - не обладнано системами протипожежного захисту приміщення, а саме автоматичною пожежною сигналізацією;
21) пункту 1.2 глави 1 розділу V НАПБ А.01.001-2014, пункту 10.1, додаток Б.1 (обов`язковий) ДБН В.2.5-56:2014 - приміщення будівлі не обладнані системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей відповідного типу;
22) пункту 1.21 глави 1 розділу ІV ППБУ - захист будівель від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів не виконано відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»;
23) пункту 22 розділу ІІ; пункту 2.3 глави 2 розділу ІІІ ППБУ п.8.6 ДБН В.1.1-7:2016 - вихід із сходової клітки на покрівлю не виконано через протипожежний люк 2-го типу шириною не менше ніж 0,6м, висотою 0,8м;
24) пункту 2.31 глави 2 розділу ІІІ ППБУ - коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечено евакуаційним освітленням;
25) пункту 2.27 глави 2 розділу ІІІ ППБУ п.7.2.10 ДБН В.1.1.7-2016 - двері на шляхах евакуації, які замикаються на ключ, не обладнані пристроями для відкривання їх без ключа з середини приміщень;
26) пункту 2.26 глави ІІ розділу ІІІ ППБУ - відсутній другий евакуаційний вихід з другого та третього поверху;
27) пункт 1.16 глави 1 розділу ІV ППБУ - електрощити та групові електрощитки не оснащено схемою підключення споживачів з пояснювальним написом і вказаним зазначенням номінального струму апарату захисту (щити та розподільчі електрощитки у всіх будівлях об`єкту);
28) пункту 1.8 глави 1 розділу ІV ППБУ - в приміщеннях допускається тимчасове влаштування електромереж;
29) пункту 3.6 глави 3 розділу V ППБУ - приміщення не в повні мірі забезпечено первинними засобами пожежогасіння;
30) глави 8 розділу IIППБУ - в приміщеннях не поновлено відповідні знаки безпеки. Знаки безпеки, їх кількість, а також місця їх встановлення повинні відповідати ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (ISO 6309:1987, IDT) та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цветасигнальные и знаки безопасности»;
31) пункту 3 розділу II ППБУ - не розроблена інструкція порядок огляду й зачинення приміщень після закінчення роботи.
Враховуючи те, що під час проведення перевірки було виявлено ряд порушень правил техногенної і пожежної безпеки, які зазначені в Акті перевірки, керуючись статті 68 Кодексу цивільного захисту України, ГУ ДСНС у Київські області звернулось з позовом до суду, в якому просило застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) гуртожитку та навчального корпусу №1 Ржищівського гуманітарного коледжу, розташованих за адресою: Київська область, м. Ржищів, вул. Шевченка буд. 9. 
Відмовляючи в задоволенні адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з того, що зупинення роботи об`єкта є крайнім заходом, який несе значні негативні фінансові наслідки для відповідача, його працівників та студентів, а тому має застосовуватись лише у тому випадку, якщо іншими заходами неможливо забезпечити безпеку для життя та здоров`я людей. Разом з тим, позивачем не доведено наявності реальної, а не потенційної небезпеки для життя та здоров`я людей, внаслідок існування не усунутих на момент розгляду справи порушень пожежної безпеки, з урахуванням того, що незначні порушення не можуть тягнути за собою повне зупинення роботи об`єкта.
Колегія суддів апеляційної інстанції не погоджується з такими висновками, виходячи з наступного.
Спірні правовідносини врегульовані Кодексом цивільного захисту України від 02 жовтня 2012 року № 5403-VI, Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05 квітня 2007 року № 877-V.
Згідно статті 1 Закону №877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища. 
Відповідно до пунктів 26, 33, 43 ч.1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини; пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю; техногенна безпека - відсутність ризику виникнення аварій та/або катастроф на потенційно небезпечних об`єктах, а також у суб`єктів господарювання, що можуть створити реальну загрозу їх виникнення. Техногенна безпека характеризує стан захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного характеру. Забезпечення техногенної безпеки є особливою (специфічною) функцією захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій. 
Згідно статті 64 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення. До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять, зокрема, органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду.
Відповідно до Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 року № 1052, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.
ДСНС здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.
До основних завдань Державна служба України з надзвичайних ситуацій віднесено, зокрема, здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб.
Відповідно до статті 66 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
Відповідно до статті 55 Кодексу цивільного захисту України визначено, що діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Зазначена вимога відображається у трудових договорах (контрактах), статутах та положеннях. Забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.
Пунктом 12 ч.1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України визначено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки віднесено звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
В силу ч.2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Разом з тим, визначення поняття порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров`ю людей є оціночним. Водночас, на переконання суду, всі порушення протипожежних норм в тій чи іншій мірі створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, тим більше, коли перевірка проведена потенційно небезпечного об`єкта пов`язана з ризиком виникнення надзвичайних ситуацій (пожежі, вибуху та ін.).
Виходячи із системного аналізу та правового змісту зазначених положень, статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", законодавством визначений механізм державного регулювання, та надана позивачу правова можливість та необхідність звернення з позовом до суду у випадку виявлених порушень вимог законодавства в сфері техногенної та пожежної безпеки, із вимогами про застосування відповідних заходів реагування шляхом повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Тобто, застосування даних заходів реагування покладено на суд.
Так, за змістом ч.5 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачена можливість застосування судом заходів реагування, які полягають у повному або частковому зупиненні виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг.
Відповідно до п.1 ч.1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.
Частиною 2 статті 70 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Відповідно до Указу Президента України від 24 грудня 2019 року «Про невідкладні заходи щодо запобігання пожежній небезпеці в Україні» № 948/2019 з метою запобігання виникненню пожеж, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, можуть завдати суттєвої матеріальної шкоди, негативно вплинути на стан навколишнього природного середовища, економіки і національної безпеки, та забезпечення оперативного реагування на них, постановлено вжити заходів щодо: забезпечення неухильного додержання вимог законодавства у сфері пожежної безпеки на об`єктах з масовим перебуванням людей (закладах освіти, гуртожитках, закладах охорони здоров`я, торгово-розважальних закладах, готелях тощо), у тому числі вимог щодо забезпечення таких об`єктів системами пожежної сигналізації та підтримання їх у робочому стані, забезпечення необхідними первинними засобами гасіння пожеж, утримання у належному стані аварійних виходів та шляхів термінової евакуації, під`їзних шляхів для пожежних та аварійно-рятувальних служб. 
03 березня 2020 року відповідачем направлено на адресу Головного управління ДСНС України в Київській області заяву за №52, в якій Ржищівський гуманітарний коледж просить провести позапланову перевірку на предмет усунення порушень, зазначених в акті №272 від 18 грудня 2019 року, складеному за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки. При цьому у листі повідомлено, що адміністрація коледжу продовжує роботу по ліквідації виявлених  недоліків, однак більшість з невиконаних порушень пов`язано із потребою у значних коштах та тривалого часу (т.1 а.с.126).
У період з 09 липня 2020 року по 10 липня 2020 року Головним управлінням ДСНС України в Київській області на підставі наказу від 30 червня 2020 року №473 та посвідчення від 30 червня 2020 року №2236, було проведено позапланову перевірку Комунального закладу Київської обласної ради «Ржищівський гуманітарний фаховий коледж», який з 22 червня 2020 року є правонаступником Ржищівського гуманітарного коледжу, щодо дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, про що складено акт №71 від 10 липня 2020 року (т.2 а.с.140-147), яким встановлено, що у навчальному корпусі №1 та гуртожитку залишились не усунутими 14 порушень, а саме:
у Навчальному корпусі №1(основному):
1) пункту 2.5 глави 2 розділу ІІІ НАПБ А.01.001-2014 - дерев`яні елементи горищного приміщення не оброблені вогнезахисним розчином;
2) пункту 1.2. глави 1 розділу V НАПБ А.01.001-2014 додаток А (обов`язковий) ДБН В.2.5-56:2014 - не обладнано системами протипожежного захисту приміщення, а саме автоматичною пожежною сигналізацією;
3) пункту 1.2 глави 1 розділу V НАПБ А.01.001-2014, пункт 10.1 додаток Б.1 (обов`язковий) ДБН В.2.5-56:2014 - приміщення будівлі не обладнані системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей відповідного типу;
4) пункту 1.21 глави 1 розділу ІV ППБУ - захист будівель від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів не виконано відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»;
5) пункту 22 розділу ІІ; пункту 2.3 глави 2 розділу ІІІ ППБУ п.7.3.3 ДБН В.1.1-7:2016 - не визначено пожежну небезпеку оздоблення стін коридору першого поверху на шляху евакуації;
6) пункту 22 розділу ІІ; пункту 2.3 глави 2 розділу ІІІ ППБУ п.8.6 ДБН В.1.1-7:2016 - вихід із сходової клітки на покрівлю не виконано через протипожежний люк 2-го типу шириною не менше ніж 0,6м, висотою 0,8м;
7) пункту 2.31 глави 2 розділу ІІІ ППБУ - коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечено евакуаційним освітленням;
у Гуртожитку:
8) пункту 2.5 глави 2 розділу ІІІ НАПБ А.01.001-2014 - дерев`яні елементи горищного приміщення не оброблені вогнезахисним розчином;
9) пункту 1.2 глави 1 розділу V НАПБ А.01.001-2014 додаток А (обов`язковий) ДБН В.2.5-56:2014 - не обладнано системами протипожежного захисту приміщення, а саме автоматичною пожежною сигналізацією;
10) пункту 1.2 глави 1 розділу V НАПБ А.01.001-2014, пункту 10.1 додаток Б.1 (обов`язковий) ДБН В.2.5-56:2014 - приміщення будівлі не обладнані системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей відповідного типу;
11) пункту 1.21 глави 1 розділу ІV ППБУ - захист будівель від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів не виконано відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»;
12) пункту 22 розділу ІІ; пункту 2.3 глави 2 розділу ІІІ ППБУ п.8.6 ДБН В.1.1-7:2016 - вихід із сходової клітки на покрівлю не виконано через протипожежний люк 2-го типу шириною не менше ніж 0,6м, висотою 0,8м;
13) пункту 2.31 глави 2 розділу ІІІ ППБУ - коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечено евакуаційним освітленням;
14) пункту 2.26 глави ІІ розділу ІІІ ППБУ - відсутній другий евакуаційний вихід з другого та третього поверху.
Надалі 14 липня 2020 року до суду першої інстанції від відповідача надійшла заява про залучення доказів про усунення частини порушень, які судом були залучені до матеріалів справи (т.2 а.с.80-89). Зокрема, відповідачем надано довідки від 26 червня 2020 року №100:
- про зміни до розподілу показників зведених планів асигнувань із загального фонду обласного бюджету на 2020 рік, з якої вбачається, що відповідно до рішення сесії Київської обласної ради від 22 червня 2020 року №895-35-VІІ Ржищівському гуманітарному коледжу виділено кошти в сумі 1100000,00 грн. на використання товарів і послуг та оплати послуг (т.2 а.с. 84);
- про зміни до кошторису на 2020 рік про надходження коштів із загального фонду бюджету в сумі 1100000,00 грн. на окремі заходи по реалізації державних (регіональних) програм, не віднесених до заходів розвитку (т.2 а.с. 84).
З метою забезпечення обладнанням приміщень закладу системою протипожежного захисту, на замовлення відповідача виконавцем ПП «Рейдер» розроблено Робочий проект «Системи пожежної сигналізації, оповіщення про пожежу та управління евакуацією людей учбового корпусу Ржищівського гуманітарного коледжу» (т.2 а.с.85,86).
У період з 14 грудня 2020 року по 15 грудня 2020 року Головним управлінням ДСНС України в Київській області на підставі наказу від 02 грудня 2020 року №995 та посвідчення від 03 грудня 2020 року №3940, було проведено позапланову перевірку Комунального закладу Київської обласної ради «Ржищівський гуманітарний фаховий коледж» щодо дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, про що складено акт №97 від 15 грудня 2020 року (т.2 а.с.203-210).
Зі змісту вказаного акта перевірки вбачається, що за результатами проведення заходу державного нагляду (контролю) відповідачем встановлено відсутність порушень у сфері пожежної безпеки в частині працездатності, утримання в належному стані систем пожежної сигналізації та оповіщення про пожежу, монтажу системи блискавкозахисту та утримання в належному стані в учбовому корпусі та гуртожитку Комунального закладу Київської обласної ради «Ржищівський гуманітарний фаховий коледж».
В результаті проведених позивачем перевірок залишились не усунутими 8 порушень у сфері пожежної безпеки, а саме:
у Навчальному корпусі №1(основному):
1) пункту 2.5 глави 2 розділу ІІІ НАПБ А.01.001-2014 - дерев`яні елементи горищного приміщення не оброблені вогнезахисним розчином;
2) пункту 22 розділу ІІ; пункту 2.3 глави 2 розділу ІІІ ППБУ п.7.3.3 ДБН В.1.1-7:2016 - не визначено пожежну небезпеку оздоблення стін коридору першого поверху на шляху евакуації;
3) пункту 22 розділу ІІ; пункту 2.3 глави 2 розділу ІІІ ППБУ п.8.6 ДБН В.1.1-7:2016 - вихід із сходової клітки на покрівлю не виконано через протипожежний люк 2-го типу шириною не менше ніж 0,6м, висотою 0,8м;
4) пункту 2.31 глави 2 розділу ІІІ ППБУ - коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечено евакуаційним освітленням;
у Гуртожитку :
5) пункту 2.5 глави 2 розділу ІІІ НАПБ А.01.001-2014 - дерев`яні елементи горищного приміщення не оброблені вогнезахисним розчином;
6) пункту 22 розділу ІІ; пункту 2.3 глави 2 розділу ІІІ ППБУ п.8.6 ДБН В.1.1-7:2016 - вихід із сходової клітки на покрівлю не виконано через протипожежний люк 2-го типу шириною не менше ніж 0,6м, висотою 0,8м;
7) пункту 2.31 глави 2 розділу ІІІ ППБУ - коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечено евакуаційним освітленням;
8) пункту 2.26 глави ІІ розділу ІІІ ППБУ - відсутній другий евакуаційний вихід з другого та третього поверху.
Колегія суддів вважає за необхідне по встановленим порушенням наголосити на такому.
Наявність таких порушень як: не оброблення дерев`яних елементів горищних покриттів (крокви, лати) засобами вогнезахисту створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Наявність цих порушень може призвести до пожежі, значних матеріальних збитків, низької стійкості та руйнуванню будівельних конструкцій будівлі, швидкого розповсюдження пожежі по дерев`яним та горючим конструкціям приміщень, створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а також створюють перешкоди для проведення пожежогасіння пожежно-рятувальними підрозділами (постанова Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду від 10 жовтня 2019 року по справі № 320/5849/18).
Відповідно до п. 7.2.4 ДБН 1.1.7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва» із будинку, з кожного поверху, протипожежного відсіку, приміщення, а також з частини поверху, відокремленої суцільними стінами перегородками), слід передбачати не менше двох евакуаційних виходів по самостійних (окремих) шляхах евакуації, які ведуть назовні, крім випадків, обумовлених у НД.
Допускається передбачати один евакуаційний вихід із: а) приміщення з одночасним перебуванням не більше ніж 50 людей, якщо відстань від найвіддаленішої точки підлоги до зазначеного виходу не перевищує 25 м; б) приміщення площею не більше ніж 300 м2, розташоване у цокольному, підвальному, підземному поверхах, якщо кількість людей, які постійно перебувають у ньому, не перевищує 5 осіб. При кількості людей від 6 до 15 слід передбачати додатковий вихід через люк з розмірами не менше ніж 0,6 м х 0,8 м з вертикальними металевими сходами (скобами) або через вікно з розмірами не менше ніж 0,75 м х 1,5 м та з пристосуванням для виходу по металевих сходах (скобах). Зазначені металеві сходи (скоби) повинні мати такі параметри: ширина - не менше ніж 0,45 м, відстань між східцями по вертикалі - не більше ніж 0,3 м. нижня сходинка на висоті не більше ніж 0,5 м від рівня підлоги або нижньої поверхні приямка, відстань від сходів до стіни, до якої вони кріпляться, - не менше 0,3 м; в) цокольного, підвального, підземного поверхів площею не більше ніж 300 м2 та призначених для одночасного перебування не більше ніж 5 людей. При кількості людей від 6 до 15 з поверху повинен передбачатися додатковий вихід відповідно до підпункту б) цього пункту.
Таким чином, п. 1.4. Глави 1, розділу VI ППБУ та ДБН 1.1.7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва» не передбачає виключень для відсутності другого евакуаційного виходу з другого поверху.
Натомість, відсутність другого евакуаційного виходу з будівлі на шляху евакуації створює перешкоди для евакуації людей у разі пожежі та створює загрозу життю та здоров`ю людей. Вказані порушення не є формальними, а стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи для швидкого реагування у разі виникнення пожежі. При цьому, життя та здоров`я людини має бути найвищою цінністю у суспільстві.
Таким чином, доводи відповідача про те, що ним було усунуто частину порушень вимог правил пожежної безпеки та проводиться посилена робота по подальшому усуненню порушень, що на його думку, виключає необхідність застосування до нього заходів реагування, судова колегія вважає безпідставними і такими, що не спростовують правильність висновків проведеної повторної перевірки. Натомість, за твердженням позивача, загроза життю та/або здоров`ю людей не відпала.
Відтак, повного усунення всіх виявлених порушень відповідачем не здійснено і кожне з порушень, що наразі мають місце (зазначені вище), є небезпечним для життя і здоров`я людей.
В той же час, існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування у вигляді, зокрема, повного зупинення експлуатації (роботи) будівель та приміщень.
Аналогічний правовий підхід застосовано Верховним Судом у постановах від 26 червня 2018 року по справі № 823/589/16, від 11 грудня 2019 року по справі № 320/7019/18..
Статтею 3 Конституції України визначено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Аналізуючи вищенаведене, колегія суддів зазначає, що виявлені в ході проведення перевірки та зафіксовані у акті позивача порушення у сфері пожежної і техногенної безпеки, допущені відповідачем, дійсно можна кваліфікувати як такі, що створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей.
Застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень, є заходом, який має тимчасовий характер та направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Колегія суддів вважає, що право на освіту, на яке посилається суд першої інстанції, не є співмірним та не може бути важливіше, ніж життя та здоров`я людей, які перебувають на вказаному об`єкті з порушенням норм техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Посилання суду першої інстанції на недотримання принципу пропорційності під час застосування такого заходу, як повне зупинення експлуатації об`єкту, є необґрунтованим, оскільки забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення.
Відповідно до статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.
Про це також зазначено у постанові Верховного Суду від 28 лютого 2019 року по справі № 810/2400/18.
За таких обставин колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позову, неправомірно перебрав на себе повноваження органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, які, в свою чергу, є дискреційними.
Згідно п.2 ч.1 статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
Відповідно до ч.1 статті 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 246, 308, 315, 317, 321, 325, 329, 331  КАС України суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області - задовольнити.
Рішення Київського окружного адміністративного суду від 29 січня 2021 року - скасувати.
Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Комунального закладу Київської обласної ради "Ржищівський гуманітарний фаховий коледж", треті особи: Київська обласна рада, Департамент освіти і науки Київської обласної державної, Департамент фінансів Київської обласної державної адміністрації про застосування заходів реагування - задовольнити.
Застосувати заходи реагування у вигляді часткового зупинення роботи Комунального закладу Київської обласної ради «Ржищівський гуманітарний фаховий коледж», а саме: експлуатації гуртожитку та навчального корпусу №1, розташованих за адресою: Київська область, м. Ржищів, вул. Шевченка, буд. 9, шляхом зобов`язання Комунального закладу Київської обласної ради «Ржищівський гуманітарний фаховий коледж» повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до усунення порушень, зазначених в акті від 15 грудня 2020 року № 97.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, за виключенням випадків передбачених п. 2 ч. 5 статті 328 КАС України.
Повний текст рішення виготовлено 15 червня 2021 року.

Головуючий суддя:                                                                      В.В. Файдюк 
          
                     Судді:                                                                       А.М. Горяйнов

                                                                                                    О.М. Кузьмишина