УХВАЛА
 
07 червня 2021 року
м. Київ
справа № 175/642/19
провадження № 61-8221ск21 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Калараша А. А., розглянувши питання про прийняття до розгляду касаційної скарги представника ОСОБА_1 , діючого в інтересах ОСОБА_2 , на постанову Дніпровського апеляційного суду від  30 березня     2021 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою «Агро Дар Миколаївки», треті особи: Державна реєстраційна служба речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень Дніпровської районної державної адміністрації Дніпропетровської області, Новотаромська сільська рада Дніпровського району Дніпропетровської області, Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, про розірвання договору оренди, вилучення земельної ділянки та стягнення грошових коштів,
ВСТАНОВИВ:
14 травня 2021 року представник ОСОБА_1 , діючий в інтересах ОСОБА_2 , засобами поштового зв`язку надіслав на адресу Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Дніпровського апеляційного суду від 30 березня 2021 року.
Вивчивши касаційну скаргу, суд дійшов висновку, що вона не може бути прийнята до розгляду та підлягає залишенню без руху, виходячи з таких підстав.
Касаційна скарга оформлена з порушенням вимог статті 392 ЦПК України.
Так всупереч вимогам пункту п`ятого частини другої статті 392 ЦПК України касаційна скарга не містить посилань на підстави касаційного оскарження, визначені частиною другою статті 389 ЦПК України, їх відповідного обґрунтування.
Суд наголошує на тому, що зазначення скаржником підстав для касаційного оскарження є обов`язковою умовою щодо оформлення касаційної скарги, яка необхідна для подальшого вирішення питання про відкриття касаційного провадження та для подальшого розгляду касаційної скарги.
Скаржником не виконано вимоги законодавства стосовно зазначення підстав касаційного оскарження, в зв`язку з чим касаційна скарга не відповідає вимогам статті 392 ЦПК України.
Суд касаційної інстанції роз`яснює, що скаржнику для усунення даного недоліку, а також з метою недопущення подвійного тлумачення змісту касаційної скарги, необхідно надати до суду уточнену касаційну скаргу, в якій згрупувати, систематизувати та чітко зазначити підставу(и) касаційного оскарження судових рішень у відповідності до визначеного статтею 389 ЦПК України переліку підстав для касаційного оскарження судових рішень та їх відповідне мотивування. 
Тобто, заявнику слід чітко зазначити конкретний (конкретні) пункт (пункти) частини другої статті 389 ЦПК України, який (які) відповідно до змісту касаційної скарги є підставою (підставами) для подачі даної касаційної скарги та відповідне обґрунтування (посилання на норму закону, правові висновки Верховного Суду, висловлені в подібних правовідносинах тощо) з урахуванням вимог цієї ухвали.
Також за подання касаційної скарги не сплачений судовий збір в повному обсязі.
Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».
За правилами частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
За правилами статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою касаційної скарги на рішення суду розмір судового збору дорівнює 200% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, скарги.
З позовною заявою ОСОБА_2 звернувся до суду у 2019 року та заявив одну позовну вимогу немайнового характеру та позовну вимогу майнового характеру.
Відповідно до вимог статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору дорівнює 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який станом на 01 січня 2019 року був встановлений у розмірі 1921 грн.
Таким чином, за вищевказану позовну вимогу підлягав сплаті судовий збір у розмірі 768,40 грн.
Відповідно до вимог статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору дорівнює 1% від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Так позивач просив суд вилучити у відповідача спірну земельну ділянку. Судом першої інстанції було встановлено, про що зазначено у його рішенні, що нормативно-грошова оцінка спірної земельної ділянки станом на 01 січня 2019 року становила 182 169,14 грн. Вказана сума в розумінні статті 176 ЦПК України є ціною позову за цією позовною вимогою.
Крім того, позивач також просив суд стягнути з відповідача грошові кошти у розмірі 59 833,68грн.
Таким чином, загальна ціна позову за вказаними позовними вимогами майнового характеру становить 242 002,82 грн, 1% від якої становить 2420,03 грн.
За таких обставин, до суду першої інстанції підлягав сплаті судовий збір у розмірі 3188,43 грн.
Позивач оскаржує судове рішення у повному обсязі, в зв`язку з чим за подання касаційної скарги на рішення суду підлягає сплаті судовий збір у розмірі 6376,86 грн.
З урахуванням сплаченого судового збору у розмірі 2310 грн скаржнику необхідно доплатити 4066,86 грн
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до             ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд,055)».
На підтвердження сплати судового збору необхідно надати суду оригінал документу, що підтверджує його сплату, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Крім того, касаційна скарга подана поза межами строку на касаційне оскарження.
В касаційній скарзі ОСОБА_2 порушує питання про поновлення строку на касаційне оскарження, в обґрунтування якого посилається на те, що копію оскаржуваної постанови отримано ним 15 квітня 2021 року, в зв`язку з чим вважає, що строк на касаційне оскарження пропущений з поважних причин та просить його поновити.
Оскаржувана постанова проголошена 30 березня 2021 року. Відомостей про дату складення повного тексту оскаржувана постанова не містить. Строк на касаційне оскарження відповідно до вимог статті 390 ЦПК України сплинув 29 квітня 2021 року. Касаційну скаргу подано 14 травня 2021 року, тобто, поза межами строку на касаційне оскарження. Скаржником не додано до скарги доказів на підтвердження дати отримання копії оскаржуваної постанови (копії поштового конверта тощо). За таких обставин суд не визнає підстави пропуску строку на касаційне оскарження поважними.
Положення частини третьої статті 390 ЦПК України пов`язують початок відліку строку, протягом якого скаржник має право просити про поновлення строку на касаційне оскарження, з моментом отримання копії оскаржуваної постанови, в зв`язку з чим суд в контексті вимог статті 81 ЦПК України позбавлений права необґрунтовано, на підставі припущень поновлювати строк на касаційне оскарження.
За таких обставин касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду та на підставі вимог статей 185, 393 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку на усунення вищевказаних недоліків.
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, суд
УХВАЛИВ :
Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 , діючого в інтересах ОСОБА_2 , на постанову Дніпровського апеляційного суду від  30 березня 2021 року залишити без руху.
Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали до касаційної скарги застосовуються наслідки, передбачені чинним процесуальним законодавством.
Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                              А. А. Калараш